205 
tavasti haavoittui. Monet kirjailijat kertovat yhtäpitävästi, 
kuten näyttää jonkun lentokirjan mukaan, ! sitä kunniak- 
kaasta osasta, mikä 300:lla suomalaisella jalkamiehellä 
(Savon rykmenttiä Kaarle Kustaa Wrangelin johdolla) oli 
tässä taistelussa. Kuningas lähetti heidät, luvattuaan kul- 
lekin 10 riksiä, joen toiselle rannalle, missä he kiireesti loi- 
vat puolikuun muotoisen varustuksen, ja siellä puolustau- 
tuivat vihollisen tulta vastaan, kunnes ehdittiin toimittaa 
heille apua. — Kustaa Aadolf tunkeutui nyt Etelä-Saksan 
katolilaisten päämaahan Baijeriin ja valloitti Münchenin, 
vihollisensa Maximilianin pääkaupungin. Nämätkin siihen 
saakka sodalta säästyneet seudut saivat nyt hämmästyk- 
sekseen nähdä Pohjan periltä saapuneita vieraita, Baijerin 
virroista juotettiin heidän ratsunsa, ja voitiin sanoa, kuten 
eräs Kustaa Aadolfin ylıstäjä lausuu, että Suomesta Vindeli- 
ciaan saakka kaikki kansat noudattivat hänen käskyjänsä. ? 
„Ile Lycum Vindamque premit, caeditque Nariscos 
Et Bavarüm penetrat sedes, stupet Isara gressus 
Atque habitus, Scritofinne, tuos et celsa Monaci 
1 Alkuperäistä lähdettä emme tässä kohden ole nähneet. Vrt. 
Chemnitz I, 310, Lotichius I, 1022, Theatrum europaeum II, 555 (jossa 
löytyvässä kuvassa m. m. näkyy suomalaisia ratsumiehiä ajamassa 
virran poikki), Khevenhiller XII, 124, P. Landsbergius, Gustavi Magni 
Bellum Germanicum. s. 425, Roterod. 1652; Meterani Novi oder Nieder- 
ländischer Historien IV Theil, s. 149, Amsterd. 1640. Jotenkin sa- 
maan tapaan myös Swedish Intelligencer II, 141. 
2 „Videre lieuit .. . Vindeliciaeque et Fennorum gentem tan- 
tis intervallis ac spatiis terrarum discretam in unius capitis jus ac 
ditionem coalescere“ (Pierii Winsemii Oratio, Gustavus Magnus sive 
Panegyricae Orationes s. 285). 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
