207 
ratsumiestä tuon kokeneen Stälhandsken johdolla, : ja nä- 
mät, jotka espanjalaisia lähinnä odottivat heitä erään mäen 
rinteellä, tiesivät hyvästi olla varuillaan. Sen sijaan, että 
espanjalaiset olisivat yllättäneet vastustajansa, he itse aivan 
odottamattansa pimeässä yössä törmäsivät yhteen suoma- 
laisten kanssa ja heidät syöstiin mäkeä alas. Reininkreivi tuli 
laukaukset kuultuaan suomalaisten avuksi, jotka lähtivät vi- 
hollista takaa ajamaan. Espanjalaiset puolestaan saivat 
tosin myös lisäväkeä, mutta kun nämät näkivät toverinsa 
täyttä laukkaa ja epäjärjestyksessä rientävän rinnettä alas, 
niin hekin yhtyivät yleiseen pakoon. — Puhuessaan kaha- 
koista Hildesheimin seuduilla (kesäk. 1632) Pappenheimia 
vastaan eräs kirjoittaja mainitsee suomalaisista, että he 
kuten ainakin käyttäytyivät erittäin hyvin, ottivat vihol- 
listen lipun ja surmasivat kaksisataa heista. ? 
Melkein yhtämittaista menestystä Kustaa Aadolfilla oli 
ollut, kunnes peljättävä Wallenstein Tillyn kaaduttua jäl- 
leen ryhtyi sotajoukon johtoon. Nürnbergin luona kesällä 
1632 hän osasi pidättää kuninkaan voittokulkua ja torjua 
hänen hyökkäyksensä. Kauan molemmat sotajoukot seisoi- 
vat vastatusten, jolloin molemminpuolin tehtiin partioret- 
kiä muonan hankkimiseksi ja yhtämittaisia kahakoita sat- 
tui. Niinpä 20 pnä. heinäk. neljä komppaniaa suomalaista 
ratsuväkeä Stälhandsken johdolla Uffenheimin ja Kitzinge- 
nin välillä ryösti sadan vaunun suuruisen keisarillisten 
„The well-tryed Colonell Stolhanshe“ (The Swedish Intelli- 
| gencer, IV, 5). Tapauksesta kertovat myös esim. Chemnitz I, 343, Mer- 
cure français XVIII, s. 315, Lotichius, I, s. 1040. 
2 Chemnitz, I, 356, myös Teutsche Kriegs Chronica, Flugschr. 
1633 N:o 44 Berlin. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
