208 
kuormaston, jossa oli jauhoja. Vihollisen paetessa Uf- 
fenheimiin päin suomalaiset seurasivat häntä kintereillä 
niin nopeasti, että he yhdessä keisarillisten kanssa tun- 
keutuivat kaupunkiin, joten sus varasto ja kaupunki yht- 
aikaa anastettiin. „Ja ken voi kieltää", kysyy sen joh- 
dosta kirjailija, joka tapauksen kertoo, ,että suomalaiset 
tämän tekonsa jälkeen hyvin ansaitsivat syödä vehnä- 
leipää ?* 1 
Taisteluista Nürnbergin seuduilla kertoo m. m. 
» RELATION ODER NÜRNBERGISCHE KRIEGS-CHRONIcA.? Yöllä 
elok. 22 päivää vasten ruotsalaiset ja suomalaiset loivat 
vallituksia ja juoksuhautoja. Seuraavana päivänä tapah- 
tui suuri hyökkäys Wallensteinin leiriä vastaan, jolloin 
suomalaisen ratsuväen kuntoa seuraavalla tavalla kuva- 
taan: „Vaikka Cronbergin (eli Cronenbergin) rykmentti, 
joka on vihollisen paras ja miltei vanhin ratsuväen ryk- 
mentti, tekikin uloshyökkäyksen, ottivat sen suomalaiset 
eversti Stallhausen’in (Stälhandsken) johdolla sillä tavoin 
vastaan, että se kokonaan lyötiin, ja eversti Cronberger (!) 
kuolettavasti haavoittui.? Sen jälkeen suomalaiset tulivat 
niin lähelle vihollisen leiriä, että he siellä jo valloittivat 
erään ulkovarustuksen j. n. e.“ — Suomalaistenkin täy- 
tyi kuitenkin lopulta peräytyä ja koko hyökkäys jai on- 
nistumatta. Jotenkin samaan tapaan kerrotaan myös 
1 Swedish Intelligencer III, 29; Kts. myös Bisaccioni, III, 
329, Khewenhiller, XII, 168. 
> Flugschr. 1632. N:o 39. Berlin. Aivan samoin myös Armo- 
rum suecicorum continuatio s. 41. sekä Ausführliche, gründliche u. 
Wahrhafftige Beschreibung dreyer. . . . Victorien etc. Flugschr. Hist. 
Ger. un. VIII N:o 78. Göttingen s. 4, 5. Vrt. Theatr. europ. II, 579. 
Mere. franc. XVIII, s. 359. 
3 Toisten lahteitten mukaan C. ei kuollut haavoihinsa. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
