213 
sodaksi, laimeni harrastus ja osanotto sen vaiheisiin. 
Niinpä sodan myöhemmiltä ajoilta on olemassa paljoa vä- 
hemmän lentokirjoja ja relatsioneja, kuin vuosilta 1630 
— 1632. ! 
Tärkein lähde Lützenin taistelua lähinnä seuraavalle 
ajalle on kenties Bocistaw PHıLipp v. CHEMNITZ'in teos, 
vaikka hän kyllä käsittelee tapahtumia sodan alusta saakka. 2 
Chemnitz on verrattain itsenäinen ja luotettava, hän kun 
Ruotsin valtio-historioitsijana kirjoitti tämän hallituksen toi- 
mesta ja sal käytettäväkseen virallisia asiakirjoja. Tosin hän 
juuri sitä syystä taipuu arvostelemaan asioita yksinomaan 
Ruotsin kannalta. Chemnitz on se historioitsija, joka tar- 
kimmin kertoo ruotsalaisen sotajoukon lukkeista, taistelu- 
järjestyksestä y. m. — Katolilaisella puolella häntä vas- 
taa merkitykseltään jossain määrin keisarillinen lähetti- 
läs y. m. Frantz ÜHRISTOPH KHEVENHILLER (1584 — 1650), 
1 Vrt. Jul. Becker, Über historische Lieder und Flugschriften 
aus der Zeit des dreissisjährigen Krieges, Rostock 1904. 
? Königlichen Schwedischen in Teutschland geführten Kriegs 
Erster Theil ... durch K. M. zu Schweden historiographum Bogisl. 
Phil. v. Chemnitz . .. zu Alten Stettin 1648. Toinen osa ilmestyi 
Tukholmassa 1653 ja päättyy vuoteen 1636. 3:s ja 4:s osa ilmestyi- 
vät vasta 1855—59 Tukholmassa, ja koko teos ulottuu vuoteen 1646, 
— v. Chemnitz, synt. 1605, opiskeli Rostockin ja Jenan yliopis- 
toissa, oli Hollannin ja Ruotsin sotapalveluksessa, nimitettiin 1644 
Ruotsin valtio-historioitsijaksi ja kuoli v. 1678. Julkaisi 1640 sala- 
nimellä Hippolytus a Lapide teoksen De ratione status in imperio 
nostro romano-germanico, missä hän katkerasti hyökkäsi Habsburg- 
suvun oikeuksia vastaan. — Samoin yllämainittu J. P. Lotichius 
teoksessaan Rerum Germanicarum libri IV esittää laajemmin var- 
sinkin myöhempiä sota-aikoja (vuoteen 1642). Tämä tekijä on ka- 
tolilainen, vrt. yllä s. 145 muist. 2. 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
