214 
jota pidetään luotettavana kirjailijana ja joka uskonnolli- 
sessa suhteessa on maltillinen. ! 
Myös suomalaisista Chemnitz puhuu usein ja kiittä- 
västi, ja hänen teoksestaan saadaan kenties täydellisin esi- 
tys heidän osanotostaan Saksan sotaan. Usein hänen 
tiedonantonsa suomalaisista tosin ovat samat kuin mui- 
denkin tekijäin — me olemme jo monesti viitanneet häneen, 
kuten vastedeskin tulemme tekemään — mutta tavataanpa 
Chemnitzillä myös joitakuita sellaisia tietoja, jotka puut- 
tuvat muilta historioitsijoilta. — Niin hän esim. kertoo 
Kniephausenin marssista Bremeniä kohti (tammikuussa 
1633) m. m. „Kun tähän vuoden aikaan teiden huonouden 
vuoksi oli hyvin vaikeaa ja vaivaloista kuljettaa tykkejä, 
varsinkin raskaita, ja sotamarski Kniephausen tiesi, että 
suomalaiset olivat tähän työhön erittäin sopiva ja kyke- 
nevä kansakunta, jota kuningasvainaja aina oli siihen 
käyttänyt, niin hän oli pyytänyt valtiokansleria lähettä- 
mään hänelle Bremenin hiippakunnan varustusväestä jou- 
kon heitä, ja saanutkin aikaan, että kansleri Stadesta to1- 
mitti hänelle sata miestä.“ 
Helmi- ja maaliskuussa 1633 espanjalaiset piirittivät 
Andernachia Reinin varrella, jonka varustusväki, 1500 
miestä, suurimmaksı osaksı suomalaisia eversti Josias 
Rantzaun johdolla, urhoollisesti puolustautui ja teki monta 
onnistunutta uloshyökkäystä, kunnes kaupunki sai apua. 
Tästä purityksestä kertovat useat lähteet. 2 
Ruotsalaisia joukkoja puolestaan puritti samoıhın 
aikoihin Rintelnin kaupunkia Länsi-Saksassa. Keisarilli- 
1 Annalium Ferdinandeorum XI, XII Theil, Leipz. 1726. 
? Tarkemmin varsinkin Khevenhiller XII, col. 696, myös Chem- 
nitz II, 48, 105. Bisaccioni IV, 21. 
Bidrag t. känned. af Finl. 
