218 
lään sen. Hänelle annettiin myös toimeksi voiton jälkeen 
ajaa pakenevaa vihollista takaa. ! 
| Wittstockin taistelun kautta oli Ruotsin arvo jälleen 
turvattu ,ja kun ennen sitä oli arveltu, ettei sen sota- 
joukoilla olisi edes niin paljon laivoja, että voisivat 
päästä takaisin Ruotsiin ja Suomeen, nin kulkivat he tä- 
män jälkeen uudestaan voitollisesti valloitettujen mai- 
den halki.“ 2 
Samana vuonna, 1636, vapautti Länsi-Saksassa eräs 
ruotsalainen sotajoukko Hanaun kaupungin keisarillisten 
pürityksestä. Yhtä varustusta ei edes kanuunia käyttä- 
mällä saatu antautumaan, mutta vasta suomalaiset ottivat 
sen väkirynnäköllä. Siinä tilaisuudessa kuitenkin viholli- 
sen asettama ruutisuoni räjähti, johon 50 miestä heistä 
hukkui. Suuttuneina kumppaniensa surmasta suomalai- 
set valloitettuaan varustuksen hakkasivat maahan kaikki, 
mitä eteen sattui. 3 
Vuosina 1639—1642 Stålhandske kävi itsenäisen ar- 
meijan johtajana sotaa Silesiassa. Hänen taisteluistaan 
tässä maassa puhuvat useat kirjailijat, m. m. saksilainen 
MELCHEIA NEHEL v. WITSTAHL ja varsinkin Theatrum Eu- 
1 Warhafftige Relation wegen der göttlichen Victori wider die 
Kayserl. und Chursächsischen Armeen ,, . 1636. (Ponikausche Bibl. 
zu Halle); Extract und Eigentlicher Bericht auss Wittstock vom 25 
u. 26 Sept. 1636 (Kônigl. Bibl. zu München) y. m. lentokirjoja, jotka 
mainitaan teoksessa: R. Schmidt, Die Schlacht bei Wittstock, Beitr. 
zur Gesch. des 30 jährigen Krieges, Halle 1876. 
? Von Zug und Verrichtung der königl. Schwedischen Haupt- 
Armada 1633—1646 durch G. Engelsüss, Frankfurt a. M. 1646. s. 17. 
(Flugschr. 1646 n:o 49 Berlin.) 
# Le soldat suédois racontant l’histoire, s. 383. 
Bidrag t. känned. af Finl, 
