223 
Usein mainitsemassamme The Swedish Intelligencer 
teoksessa annetaan muutamia yksityisiä tietoja suomalai- 
sista päälliköistä Saksan sodassa, joita muualla ei tavata. 
Huomattava on, että tällä teoksella on jotenkin suuri 
luotettavaisuus; upseerit, jotka sen tekijälle ovat antaneet 
tietoja, puhuvat siitä, mitä itse ovat nähneet ja kuulleet 
ruotsalaisessa leirissä. Kun siinä Kustaa Hornia, jonka 
sotateoista mainitaan ja jonka luonteesta myös puhutaan 
mitä suurimmalla kunnioituksella, samoinkuin myös Stäl- 
handskea, nimenomaan sanotaan suomalaisiksi, voidaan sııtä 
päättää, että nämät päällikôt itse tahtoivat sellaisista käydä, 
että heissä sis oli suomalaista kansallistuntoa. ! Myös 
Arvid Wittenbergia mainitaan suomalaiseksi parissa sota- 
kronikassa puhuttaessa päällikkyyden jakamisesta kolmen 
kansakunnan, ruotsalaisten, suomalaisten ja saksalaisten, 
edustajain välillä Banerin kuoleman jälkeen.? Sita vas- 
toin esim. Aake Tottia sanotaan ruotsalaiseksi. ? 
Mahdotonta olisi muuten luetella kaikkia nutä koh- 
tia sodan kirjallisuudesta, joissa Kustaa Hornin tekoja 
ylistetään. Eikä ainoastaan urhoollisuutensa ja visau- 
tensa vaan myös jalon luonteensa kautta tämä suomalai- 
nen teki itsensä tunnetuksi. — Hänen kuuluisan aikalai- 
! Esipuheessa luetellaan päällikköiden joukossa: Lord Gusta- 
vus Horne, a Finlander and stil Generall of a particular army by him- 
selfe. Stälhandskesta kts. edempänä s. 228. 
> Von dem Dreissig-Jährigen Kriege welcher sich 1618 ange- 
fangen und... 1648 geendiget hat. 1648 (?). G. Engelsüss, Von 
Zug und Verrichtung der K. Schwed. Hauptarmada s. 49. 
3 „The Lord Achatius Todt, for brevities sake call’d Ottytodt (!) 
or Todt, a Swede, Generall of his Majesties Horse.“ (The Swedish 
Intellig. Esipuhe). 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
