Calcabıs; te Lunda tremet, te vertice celso 
Malmogia, et Cristo debentes nomina muri 
Impositaeque freto turres, ubi nauta tributum 
Solvit, et interius ratibus permittitur aequor.“ 
Yllämainitsemamme itaalialainen hengellinen Alberto 
Vimina, joka v. 1653 oleskeli Ruotsissa, antaa teokses- 
saan joitakuita tietoja sen ajan etevimmistä ylimyksistä, 
niiden joukossa myös muutamista suomalaisista päälli- 
köistä, jotka kolmekymmenvuotisessa sodassa olivat saa- 
vuttaneet mainetta.1 Kustaa Hornin hän sanoo aina oles- 
kelevan etäällä hovista, sekä, vaikka hän nautti suurta 
arvonantoa, tahallaan välttävän sekaantumista yleisiin 
asioihin, paitsi sellaisiin, jotka kuuluvat hänelle valtion- 
marski-virkansa puolesta. — Arvid Wittenbergiä sanotaan 
yksinomaan sotilaaksı, jolla ei ollut tietoja muista asioista. 
Torsten Stälhandske näkyy olleen kansanomaisimpia 
henkilöitä koko sodassa. Nopeain liikkeittensä, reippau- 
tensa ja toimeliaisuutensa, valitettavasti myös väkensä har- 
joittamain julmuuksien kautta hän tuli yhtä tunnetuksi 
kuin peljätyksi, vaikka häneltä puuttuikin suurempia sota- 
paallikén ominaisuuksia. Stälhandsken suomalaiset ratsu- 
miehethän olivat ruotsalaisella puolella yhtä suuressa mai- 
neessa kuin Isolanin kroaatit keisarillisella. „Stallhans“, 
kuten saksalaiset usein kirjoittivat hänen nimensä, maini- 
taankin, niinkuin olemme nähneet, alinomaa tämän ajan his- 
toriallisissa teoksissa ja kansanomaisissa esityksissä. Jos- 
kus tavataan kirjallisuudessa se väite, että Stälhandske 
olisi ollut hyvin alhaista sukuperää. ? 
1 Historia delle guerre civili di Polonia etc. (La Suetia), s. 355, 
356, Kits. yllä siv. 149, 150. 
? Simplieissimus romaanissa hän mainitaan esimerkkinä päälli- 
köstä, joka alhaisimmasta asteesta on kunnollaan raivannut itselleen 
Nat. o. Folk, H. 68, N:o 2. 
