mig väl bekanta och till största delen, tack vare rådande 

 politiska och andra motigheter, varit så godt som omöjliga 

 att midgå. I hvarje fall sjmes nu om någonsin ögonblicket 

 vara inne, att klargöra meteorologins framtidsprogram i 

 landet, och äro följande rader att betrakta såsom ett för- 

 sök att bidraga härtill. Så godt som enbart meteorologins 

 egna, såväl vetenskapliga som praktiska intressen skola 

 härvid hållas för ögonen. På möjligheten att förr eller 

 senare realisera de önskningsmål, som detta intresse synes 

 medföra, skall jag i alhnänhet ej ingå. Ej heller kan det 

 här blifva fråga om några praktiska detaljer i fråga om 

 önskningsmålens realiserande. 



Otvifvelaktigt är att på det meteorologiska verksam- 

 hetsområdet i vårt land liksom i andra länder i framtiden 

 kommer att jjypsi sig stora utvecklingsmöjligheter och att 

 ökade fordringar här göra sig gällande. Förhållandena i 

 mera framskridna delar af utlandet tyda härpå. Allt större 

 behof af meteorologiska data träda småningom också i 

 vårt land fram, och nya områden uppstå, där dylika anspråk 

 mer än förut ställas på meteorologin. Här må endast 

 påminnas om den militära och civila lufttrafiken, dess 

 snabba framsteg, närmast på det sportsliga och militära, 

 snart också på den allmänna kommunikationens gebit, 

 en trafik, som mer än andra står och allt framgent kom- 

 mer att förbhfva i liflig rapport till meteorologin. Allt 

 detta motiverar ett målmedvetet framtidsprogram, ett 

 klargörande af hvart och på hvilken väg meteorologin 

 bör sträfva vidare. 



Själf fallet böra de bästa lärdomarna och rättesnören 

 sökas i erfarenheter från andra länder, hvarvid anpass- 

 ningar efter våra säregna förhållanden sedermera måste 



Kat. o. Folk, H. 78, N:o 3. 



