ju också lyckligt för vår meteorologi, då Tyskland i detta 

 af seende länge intagit en ledande och mycket framskjuten 

 ställning. För vårt ändamål vore sålunda en redogörelse 

 för strömningar och förhållanden i Tyskland närmast att 

 påtänka. Emellertid blir det å ena sidan genom den af 

 kriget framkallade isoleringen så godt som omöjligt, å 

 andra sidan genom de mindre jämförbara resurserna, kli- 

 matiska och andra förhållanden i många afseenden också 

 skäligen olämpligt att söka de för oss mest användbara 

 synpunkterna från detta rikt utrustade lands meteorologi, 

 utan vänder sig blicken nu åtminstone, tills bättre under- 

 rättelser från Tyskland erhållas, främst till de mera ana- 

 logt utrustade skandinaviska länderna S verge och Norge. 

 Detta med desto större skäl, som där på senare tid fram- 

 trädt likartade strömningar och frågeställningar som hos 

 oss. 



Då jag går att i korthet referera och antyda den meteo- 

 rologiska verksamhetens art i Sverge och Norge skall jag 

 främst beröra omständigheter, som kunna tänkas vara 

 af betydelse för jämförelsen med förhållandena i vårt land 

 och såsom ledning för den framtida verksamheten här. 

 Någon uttömmande fullständigare relation af hela det 

 svenska och norska metorologiska systemet kan här ej 

 blifva fråga om. Då teoretiska spörsmål och undersök- 

 ningar ej kunna komma i fråga vid bedömande af orga- 

 nisation och verksamhetsprogram, skola dyhka i allmän- 

 het lemnas åsido, och främst sökas riktlinjer för den 

 praktiska verksamheten, den enda, som ju kan tänkas 

 anpassad efter något bestämdt program, själf fallet med 

 alla vetenskapliga synpunkters beaktande. 



Nat. o. Folk, H. 78. N:o 3. 



