Några uppgifter om det meteorologiska arbetet och dess 

 organisation i S verge. 



Den svenska meteorologiska anstalten daterar sig från 

 år 1872. Till det meteorologiska stationsnätet hade genom 

 prof. Edlunds och Vetenskapsakademins initiativ grun- 

 den lagts redan år 1859. Det stod under akademins vård 

 och inseende. Samma institution bekostade tryckningen af 

 nätets observationer och upplät äfven lokal åt anstalten. 

 En skild stat för meteorologiska anstalten tillkom vid 

 1876 års riksdag, men anslagen anvisades i riksstaten 

 under rubriken »Vetenskapsakademien».^ Först vid 1892 

 års riksdag beslöts att anslagen skulle upptagas under en 

 ny rubrik »Meteorologiska anstalten». Anslaget, som i 

 början var 12,000 riksdaler, var 1892 c. 28,000 kronor. 

 Ungefär lika stort (27,200 kr) har det ordinarie anslaget 

 förblifvit ända till senaste tid, men innefattar detta 

 endast aflöningar för tjänstemän, ett par extra biträden 

 och vaktmästare. Dessutom har anstalten emellertid å 

 extra stat beviljats betydande anslag. För observatörer, 

 räknebiträden, instrument m. m. har mider de senaste 

 åren varit anslagna 14,800 kr, ett anslag, som tidigarevar 

 ordinarie. Vidare har från år 1907, då stormvarningarna 

 organiserades, särskilda medel beviljats för utvidgad väder- 

 lekstjänst, sist uppgående till 25,000 kr och från 1908, 

 då hydrografiska byrån tillkom, har ett anslag, växlande 

 mellan 11,000 och 14,000 kr varit anvisadt för utvidgade 

 nederbördsobservationer. Medan akademin förut bekostat 

 observationernas tryckning, upptogs från år 1915 för detta 

 ändamål ett nytt anslag om 5,500 kr i anstaltens extra stat. 



Bidrag t. känned. af Fin). 



