23 



Meteorologins ståndpunkt och framtidsplaner i Norge. 



Norge är det land här i norden, där meteorologin i mo- 

 därn bemärkelse först fått en fast, organiserad ställning. 

 Redan för mer än ett halft sekel sedan, och endast ett 

 par år efter det grundläggande internationella samarbetets 

 organisering genom initiativ från Paris, fick Norge år 1866 

 ett meteorologiskt institut och en professur i meteorologi. 

 Öfriga skandinaviska länder hafva först senare följt 

 exemplet och t. o. m. Tyskland blef förbigånget af Norge, 

 ty 1868 inrättades där ett särskildt institut (i Hamburg) 

 med delvis meteorologiska uppgifter och först 1885 en 

 akademisk lärostol (i Berlin) speciellt för meteorologi. Tack 

 vare sitt tidiga erkännande och sin förtjänstfulla ledare, 

 den i sept. 1916 aflidne prof. Henrik Mohn har den norska 

 meteorologin nått en betydande utveckling och framskju- 

 ten ställning. Jag vill här i största korthet karaktärisera 

 den nuvarande meteorologiska verksamheten i Norge, dess 

 arbetsfält och dess framtidsplaner. 



Det meteorologiska institutet i Kristiania, som till 

 största delen leder denna verksamhet har (1916) en års- 

 budget om 88,000 kronor mot c. 8,000 vid institutets till- 

 komst. Personalen består af 14 personer mot 3 i början, 

 hvar jämte 9 personer äro verksamma vid särskilda filial- 

 observatorier. Härtill komma 513 observatörer i alla 

 delar af landet. Institutet arbetar i 4 af delningar, en 

 klimatologisk, en för väderlekstjänsten, neclerbördsafdel- 

 ningen och observât or iiaf delningen på Aas, ett stycke 

 söder om Kristiania. 



Den klimatologiska afdelningen här de fullständigare 

 observationsstaionerna om hand, öf vervakar dem, insam- 



Nat. o. Folk, H. 78, N:o 3. 



