28 



skäl att antaga, att dessa företeelser sammanhänga med 

 norrsken och magnetism. Vissa beki'äftelser på dessa 

 antaganden hafva redan också erhållits. Man antager att 

 de magnetiska stormarna eller perturbatio nerna, som äro 

 ett fint reagens för solens elektriska strålning, äfven utgöra 

 ett mått på växlingarna i solens värmestrålning, som åter 

 helt säkert ega ett stort inflytande på de meteorologiska 

 förhållandena, på väderleken. 



Dels på detta sätt, dels från andra synpunkter har man 

 å Haldde sökt skaffa sig en möjligast säker bas för storm- 

 studier och planerade stormvarningar i norra Norge. En 

 speciell uppmärksamhet har man fäst vid de af svensken 

 Sandström först närmare studerade monsunartade vinter- 

 stormarna öfver fjällen. Kalla landstormar gå ryckvis ut 

 genom pass och dalar, medan samtidigt t. ex. på Haldde 

 ofta blåsa vindar i motsatt riktning, antimonsuner. Det 

 hai- öfver hufvud visat sig att Haldde är en lyckhgt vald 

 ort också för dylika stormstudier. Under den första vin- 

 tern (1913), då -observationerna kommit i gång därstädes, 

 hade man sålunda hela 47 stormdagar, medan man å 

 institutets vanhga närbelägna station Alten ej en enda 

 gång hade storm, ej ens ute på Lofotenöarna mer än 13 

 dagar. Under 9 dagar öfverskreds å Haldde t. o. m. orkan- 

 gränsen, 28 meter i sekunden. I mars 1915 hade man 

 en dag en orkan om 37 m i sek., medan vindhastigheten 

 nedanför vid fjorden å fri plats var endast 6 m. Extrema 

 förut obekanta förhållanden kunna sålunda här konstate- 

 ras och undersökas, hvarför resultaten emotses med 

 intresse. 



Bland de nya planer för vidare meteorologisk forsk- 

 ning man har i Norge synas dylika af aerologisk art gå i 



Bidrag t. känned. af Fini. 



