33 



ungefär såsom i Sverge. Går man till temperatur- eller 

 tredje klassens stationerna finner man tätheten vara unge- 

 fär som i Norge, en per 45 kv. mil, men hälften af den i 

 Sverge. Emellertid bör man ej härvid efteisträfva någon 

 större täthet, iiman man får möjlighet att tilldela alla 

 dessa stationer lika goda observationsmedel och öfriga 

 förutsättningar för tillförlitlig funktion som andra klas- 

 sens stationer. Såsom andra mål kommer för dem en 

 jämnare och efter behofvet mer afpassad fördelning samt 

 först därefter frågan om en ökning i antal. 



Nederbördsstationer finnas i vårt land en på ungefär 

 23 kv. mil, i Skandinavien däremot nära 4 ggr tätare eller 

 en per 6 ^3 kv. mil. För jämförelse måste emellertid också 

 andra synpunkter tagas i betraktande, flere än i fråga om 

 fullständigare stationer. Ju större de lokala växlingarna 

 äro, desto tätare bör ett observationsnät vara, därför 

 tätast för nederbörd, glesast för lufttryck, tätare i Norge 

 än i Finland. För klimatologiska ändamål är man redan 

 betjent af ett mindre tätt nät, medan praktiska verk- 

 samhetsfält ha större fordringar härpå. I Norge är man 

 ingalunda heller nöjd med det stationsnät man nu har. 

 Om man utgmge från stationsnätet i Sverge och antoge 

 att tätheten borde vara proportionell mot växlingarna i 

 årlig nederbörd inom landet, komme man till resultatet, att 

 Norge borde hafva en station per 1-^/2, Finland en per 

 9 ^/a kv. mil. Att dylika fordringar ej vore o billiga inses 

 däraf , att större kulturländer i allmänhet hafva en station 

 per hvarje eller hvarannan kvadratmil, om ock variatio- 

 nerna äro betydligt mindre än i Norge. På detta sätt 

 behöfdes hos oss c. 230 nya stationer. Fördelningen öfver 

 landet borde äfven blifva något jämnare än nu. I stället 



Nat. o. Folk, H. 78, N:o 3. 3 



