41 



de meteorologiska institutionerna äfven åhväKts en annan 

 praktisk uppgift, den s. k. väderlekstjänsten, innebärande 

 allmänhetens snabba underrättande om rådande och san- 

 nolikt stundande väderlek. På detta område stå vi ännu 

 på en långt efterblifven ståndpunkt. Det förde för långt 

 att här ingå på orsakerna härtill, på alla önskningsmål och 

 förslag i frågan, som kunde ifrågakomma. Detta blefve 

 f. ö. till stor del en upprepnmg af det jag redan för 11 år 

 sedan varit i tillfälle att framföra (se meteor, anstaltens 

 årsberättelse för år 1907), ty i det väsentliga står frågan 

 ungefär på samma ståndpunkt som då ^). Endast några 

 omständigheter, som stå i samband med landets förändrade 

 politiska stähning eller med of van framhållna synpunkter, 

 må här kort beröras. 



Den viktigaste praktiska premissen för denna väder- 

 lekstjänst Hgger i snabba och fullständiga telegrafiska 

 väderleksuppgifter från en större omgifning, främst i 

 väster. Förut har telegrafverket i landet varit ryskt och 

 härigenom har kanske det största hindret för större fram- 

 gångar i hela väderlekstjänsten uppstått. Merändels har 

 man tvungits att förhandla i saken genom förmedling af 

 centralobservatoriet i Petersburg. Man kan säga att i hela 

 denna fråga vår anstalt blifvit en viss filial till den ryska. 

 Ehuru den sistnämnda tack vare utmärkta ledare och 

 meteorologins höga ståndpunkt i Ryssland, visat för våra 

 intressen en lofvärd förståelse och ett stort tillmötes- 

 gående, hafva dock många olägenheter gjort sig gällande. 

 Den värsta stötestenen har legat i telegrammens försening . 



') Sedan ofvanståencle nedskrifvits har genom tyska initiativ vissa 

 åtp;ärder redan vidtagits. 



Nat. o. Folk, H. 78, N:o 3. 



