42 



Då i vissa fall redan en förbättring häri var inledd, upp- 

 stod ett par år före kriget ett väsentligt bakslag, däri- 

 genom att telegraf kontoret i Nystad indrogs och all tele- 

 gramkorrespondens leddes genom den ryska metropolen 

 med dess starkt anlitade kontor. Då vi nu emellertid hafva 

 ett eget telegrafverk och direkt förbindelse med utlandet , 

 ställa sig utsikterna för väderlekstjänsten också väsent- . 

 ligt annorlunda. Sedan vårt telegrafväsende sålunda orga- 

 niserats, bör vår sträfvan vara att få alla väderlekstele- 

 gram möjligast direkt, de ryska såsom förut, men alla 

 öfriga utländska genom Skandinavien och Tyskland. Helt 

 säkert innebure detta en af sevärd påskyndning. Också 

 till den utländska väderlekstjänstens fromma borde dyhka 

 åtgärder vidtagas i fråga om de från våra stationer utsända 

 telegrammen. Dessutom borde internationellt antagna 

 normer införas i de punkter, där tillsvidare afvikelse skett. 

 Likaså öppnas större möjligheter, att med telegrafens 

 hjälp få väderleksuppgifter och prognoser, speciellt storm- 

 varningar, hastigt spridda till resp. intressenter. Slutligen 

 skola vi väl äfven med tiden få trådlös telegraf i landet, 

 då ytterligare möjligheter äfven för meteorologisk korre- 

 spondens uppstode, bl. a. från våra haf, ja hvarför ej från 

 egna fartyg på Atlanten. 



Äfven de aerologiska forskningen bör ställas i nära 

 rapport till väderlekstjänsten. De stationer, där drak-, 

 ballong- eller molnobservationer utföras, böra stå i tele- 

 graf- eller telefonförbindelse med prognoscentralen och de 

 aerologiska försöken utföras så tidigt på morgonen (äfven 

 annars önskvärdt) att de kunna tillgodogöras i samma dags 

 prognos. Ett utbyte af aerologiska telegrafiska meddelan- 

 den med andra länder, närmast Skandinavien, innebure 



Bidrag t. känned. af Fiai. 



