50 



utan att dock tillsvidare hafva ledt till några resultat. 

 I alla fall vittna många nyare arbeten, bl. a. prof. Hornens 

 senaste samt flere forstvetenskapliga undersökningar, att 

 frågan om växelverkan mellan skog och klimat äfven hos 

 oss har en stor, allt mera erkänd betydelse. 



Härmed hafva alla de viktigaste institutioner och verk- 

 samhetsområden berörts, som kunna tänkas hafva ett 

 större eget intresse för den meteorologiska utvecklingen 

 i särskilda riktningar och från hvilkas sida understöd och 

 uppmuntran därför närmast kan väntas. Emellertid finnas 

 äfven verk, som enbart kunna lemna en kraftig medverkan, 

 utan att för dem någon reciprok fördel kunde vinnas. Bland 

 dem må endast telegrafverket omnämnas. Den modärna 

 praktiska meteorologin är ju från början uppbyggd på 

 väderlekstelegram, ett lika viktigt hjälpmedel, som instru- 

 menten, med hvilka observationerna göras. Och det är ej 

 endast för snabba ingående underrättelser telegrafen är nöd- 

 vändig, äfven för de från centralerna utgående underrättel- 

 serna, förutsägelserna och varningarna blir densamma mer 

 än andra kommunikationsmedel erforderlig. Tyvärr är 

 nämligen den tidrymd, för hvilken väderlekens utveckling 

 med någon större sannolikhet kan öfverskådas, så ringa, att 

 några timmars försening i väderlekstjänsten kan göra den 

 fullkomligt värdelös. Då effektivare väderleks- och storm- 

 förutsägelser skola påtänkas, blir, såsom redan of van 

 utlagts det nya finska telegrafverkets l^xaftfulla medver- 

 kan af åtgörande betydelse. En annan synpunkt för en 

 medverkan må ytterligare framhållas. Såsom kändt är 

 det i Sverge och Norge främst telegraftjänstemän, som 

 sköta de fullständigare meteorologiska stationerna. Anled- 

 ning härtill var väl den, att den telegrafiska väderleks- 

 Bidrag t. känned. af Fini. 



