53 



sina stora nackdelar. Meteorologen är väl medveten om 

 sin och sin vetenskaps ofullkomlighet, sin oförmåga att 

 prestera allt det man gärna väntar. Nu äro förväntnin- 

 garna oftast öfverdrifna, förutsägelserna slå mången gång 

 fel och så ser man den stora allmänheten benägen till att 

 fördöma hela vetenska23en . Prognosen fattas alldeles med 

 orätt såsom index för hela denna mångsidiga verksamhet. 

 Vore detta fallet, skulle denna vetenskap knappt gått 

 framåt på flere tiotal år. Så är det dock ej, ty stora fram- 

 steg ha' säkert gjorts. För att undvika dylika misstydnin- 

 gar hafva de meteorologiska institutionerna i en del länder 

 sträfvat att frigöra sig från prognosuppdraget, men så vi dt 

 bekant har detta lyckats endast för det preussiska central- 

 institutet. Den praktiska väderlekstjänsten bedrifves där 

 af andra centraler med stor och erkänd framgång. Att 

 dessa understödas kan man förstå, men att också själfva 

 centralinstitutet liksom andra med det beslägtade inrätt- 

 ningar i Tyskland, såsom »Deutsche Seewarte» i Ham- 

 burg (dels af maritim art) aeronautiska observatoriet 

 i Lindenberg, o. s. v. rikligt doteras, det må väl främst 

 skyllas på en upplyst regering, som alltid förstått att rätt 

 uppskatta den meteorologiska forskningen. 



Att jag här närmare uppehållit mig vid denna fråga 

 beror ej därpå, att äfven hos oss en skilj smässa mellan 

 väderlekstjänst och annan meteorologi vore lämplig och 

 önskvärd. Härför äro våra förhållanden ännu ringa ut- 

 vecklade. Motivet var att närmare klargöra vikten af, att 

 ett allvarsamt arbete nedlägges j)å väderlekstjänstens 

 effektivitet, om en gång en sådan skall bedrifvas. En 

 genom ofullständiga och försenade primäruppgifter osäker 

 och äfven genom , ofullkomlig spridning fördröjd prognos 



Nat. o. Folk, H. 78, N:o 3. 



