58 



På grund af allt detta, måste man komma till den slut- 

 satsen, att de ofvan önskade nya nederbördsstationerna 

 borde inrättas och ledas genom hj^drografiska byrån. 

 Man kunde gå vidare och likaså sluta, att det vore enhgt 

 samma grunder samt för ernående af likformighet bäst, 

 att också redan förefintliga nederbördsstationer skulle 

 öfverlemnas till samma byrås skötsel. En dyhk yr kan 

 kunde hafva något skäl för sig i fråga om en del, men 

 ingalunda om alla stationer. Af de något öfver 160 neder- 

 bördsstationerna utföra nämligen 60 också andra instru- 

 mentella iakttagelser öfver temperatur m. m. och dessa 

 kunna s jälf fallet ej komma i fråga. Öfriga 100 stationer 

 behöfvas nog också mer än väl för klimatologiska ända- 

 mål. I Direktor Bieses förslag af år 1903, på hvilket det 

 nuvarande nederbördssystemet hvilar, utgicks endast från 

 en så anspråkslös fordran »att åtminstone hufvuddragen 

 af nederbördens fördelning öfver landet bhfva kända». 

 Dessutom är temperaturstationernas täthet ingalunda till- 

 fredsställande, hvarför nuvarande nederbördsstationer 

 småningom borde blifva fullständigare och åtminstone 

 utföra temperaturobservationer. Det vore ej någon orim- 

 lig fordran, att t. o, m. alla nederbördsstationer skulle 

 utföra temperaturobservationer, ty då blefve genomsnitts- 

 tätheten dubbelt så stor som nu och lika stor som i Sverge. 

 Härtill fordras emellertid ökade anslag, speciellt äfven för 

 en bättre utrustning än den nuvarande, som gör använd- 

 barheten problematisk. I alla fall borde således det nuva- 

 rande nederbördsnätet fortsättningsvis, frånsedt smärre 

 eventuellt önskvärda jämkningar, blifva i meteorologiska 

 anstaltens händer och af den bearbetas. Så mycket mer, 

 som man nu där är noga inarbetad i detsamma. En ömse- 



Bidras t. känned. af Fini. 



