IV 



laisten kielestä ja lieukisestä eläiiiästä. Että .sentälicleu siio- 

 malais-iigrilaiset kielimiehet ovat kanvan kaivauneet Venä- 

 jäu Lapin tiitkimusteni valmistumista; ölen kyllä tiennyt, 

 eikä sen viipyminen ole saattanut oUa kellekkään ikävämpi 

 kuin itselleni; kuitenkin on tähän viipj^miseen ollut pätevät 

 ja osaksi poistamattomat syyt: aikaisemmin kokoomani muiit 

 ainekset ja ennen alottamani rniiut tyüt olivat ensin suori- 

 tettavat; mnut amain koulukii'jojen, mielestäni kipeämpi tarve 

 oli ensin tyydytettävä ; viime aikoina ou ollut pari yleisem- 

 pää luottamustoiuta. ja eusimmäiseksi ja vürneiseksi ou jo- 

 tenkin työläs virka ollut tieteelUstä työskentelyä hidastut- 

 tamassa. Sita paitse itse tämä työ: ueljäu eri kielimurteen 

 aiuesteu kokoominen eri teksteistä. saualuetteloista ja muis- 

 toonpanoista yuuä uiideu 3'liteen so"\i.ttamineu. raatii arvaa- 

 mattoman paljou aikaa ja tyovoimaa. jota äskeu viitatuista 

 syistä ou jääuyt liikeuemääu ainoastaan silloin tällöin, pit- 

 kien väliaikojeu päästä. 



Xe neljä miuTetta. jotka ovat tässä edustettuiua, ovat: 



Tnrjan muiTe (lapiksi Tarje hlll), joka vallitsee nieiui- 

 maan koke itäosassa, nim. paitse Ponoissa (merkitty: Pon.), 

 Sosnofkan, Liimhovskin (merk. Lumb.), Jokongan im. Jok.), 

 Kuropfjovskin ja Kamenskin lappalaiskylissä (lapiksi: Plonne, 

 Sostfwfke. Luiwbes eli Limbes, Jovkuj, Kloffem-jciivre ja Kin- 

 tus). Tätä murretta tutkiu kaikkein tarkimmin, sekä sauas- 

 ton että kieliopiu suliteen. oleskellessani kolmatta kuukautta 

 Ponoissa; se onkin sentähden pantu esityksen perustukseksi, 

 eikä sitä ole yleensä eiikseen merkitty (joskus vain T:llä), 

 vaan ovat kaikki teoksessa löytyvät merkitsemättömät muo- 

 dot ymmärrettävät turjalaisiksi. 



Kildinin (merk. K.) muiTe. jota puhutaan Kuollau kau- 

 pungin itä- ja eteläpuolella Kildinin, Voronenskin, Varzinin, 



