havainto-aineiston uuden, yksityiskohtaisemman käsittelyn 

 kautta. Mutta koska kaikissa vuosikertomuksien (1887 — 

 1906:n) tauluissa olevat puutteellisuudet ovat samaa laa- 

 tua, voiclaan saatuja keskilukuja kuifcenkin verrata toi- 

 siinsa ja ovat ne siten omiaan osoittamaan mahdoUisia^ 

 kysymyksessä olevien vuosien (1887 — 1906) aikana sattu- 

 neita vaihteluja ja muutoksia Suomen ukkossuhteissa. 

 Tähän tutkimukseen onkin siitä syystä liitetty niinhyvin 

 5-vuotiset (1887—1891, 1892—1896, 1897—1901 ja 1902 

 —1906), 10-vuotiset (1887 — 1896 ja 1897—1906) kuin 

 20-vuotiset (1887—1906) keskiluvut (Taulut I— X). — 



Kun vuosikirja jo muuten havaintoaineiston (Liite 

 I) ja uusien taulujen (Taulut I — X) kautta tulee verrattain 

 laajaksi ja senkautta kalliiksi, ei tähän nyt oie liitetty 

 erikoista tutkimusta ukkoskulkueista maassamme, kuten 

 edellisessä vuosikirjassa oli luvattu. Samasta syystä ovat 

 eräät, vähemmän tärkeät vuosikirjoissa 1903 — 1905 jul- 

 kaistut taulut jätetty pois. Teksti-osa on myöskin pie- 

 nennetty malidoUisimman vähiin ja ainoastaan katsaus vuo- 

 den 1906 ukkospäivien säätilaan (Ukonilmat vuonna 1906) 

 on esitetty entisessä laajuudessaan. 



Yuonna 1906 saapui kaikkiaan 1663 ilmoitusta ukkos- 

 purkauksista. Kalevantulia ilmoitettiin 144 ja ukoniskuja 

 44. Havaintoasemia on ollut 152, mutta niistä toimi, 

 sikäli kun suorastaan on ilmoitettu taikka havaintojen 

 tarkkuudesta voi päättää koko vuoden ainoastaan 78. — 

 Purkausilmoitukset muodostavat tutkimuksen Liitteen I 

 ja tiedot havaintoasemista Liitteen II. Purkausten samoin 

 kuin kalevantulien lukumäärä vuoden eri päivinä selviää 

 taulusta 1. 



Bidrag t. käiiiied. af Fini. 



