22 



oli maassamme kova, osaksi myrskyinen lännen à luoteen 

 puolelta. 



LoTcdkuun 21 p:n purTcaukset 



liittyivät toisarvoisiin minimin reunamuodostumiin, mitkä 

 sittemmin päivän kuluessa kehittyivät todelliseksi mini- 

 miksi aiheuttaen sadetta ja tuulista säätä maassamme. 



Ukkospurkausten lukumäärä eri osissa maata. 



A. Ukkoslukuisuuden muuttuminen mereltä sisämaahan 

 siirryttäissä. 



Ukkoslukuisuudeu muuttuminen tässä suhteessa sel- 

 viää taulusta 2. Nytkin on samoin kuin edellisinä vuo- 

 sina lukuisuus suurin sisämaassa. ^ 



B. Ukkoslukuisuuden m.uuttunimen m.aantieteellisen 

 leveyden mukaan. 



Vuonna 1906 (taulu 3 ^ oli samoin kuin 1905 lukui- 

 suus suurin eteläisimmällä vyöhykkeellä. Keskiarvoisesti 

 vuosina 1903 — 1906 on suhde sama, joskin ero vyöhyk- 

 keiden 60 — 62° ja 62 — 64° '^) välillä on varsin pieni. 



^) Asemien jaottelu meri-, rannikko- ja sisämaa-asemiin on 

 tarkemmin selostettuna edellisissä vuosikertomuksissa. Kts. esim. 

 Ukonilmoista Suomessa 1905, siv. 34. 



^) Asemien jaottelu leveysvyöhykkeihin kts. Ukonilmoista 

 Suomessa 1905, siv. 35. 



Bidras t. känued. af Fini. 



