23 



C. Ukkoslukuisuuden muuttuminen maantieteellisen 

 pituuden mukaan. 



Ukkoslukuisuus oli 1906 suurimmillaan keskiramäi- 

 sessä vyöhykkeessä samoiu kuin useimmiten edellisinä 

 vuosina. ^) Keskiarvoisesti (1903 — 1906) on suhde sama. 

 (Taulu 4). 



Taulu 2. 



Ukkoslukuisuuden muuttuminen mereltä 

 sisämaalian siirryttäissä. 



N = asemien luku; n = purkausten luku; j^ = purkausten luku 

 asemaa kohden. 





Merellä 



Eanniko 



Ila 



Sisämaassa 



1906 









1 



















1 















N 



n 



n 



N 



n 



n 



N 



1 



n 



n 



Huhtikuu . . . 



8 







0.„ 



39 



9 



0.2 



38 



4 



0.1 



Toiikoknu . . 



10 



24' 



2.. 



52 



172 



3.3 



:>Q 



261 



4.7 



Kesäkuu . . . 



9 



12 



1.3 



58 



170 



2.9 



44 



159 



3.6 



Heinäkuu . . . 



10 



36 



3.e 



60 



257 



4.3 



52 



246 



4.7 



Elokuu .... 



8 



7 



0.9 



52 



145 



2.8 



48 



125 



2.6 



Syyskuu . . . 



8 



3 



0.4 



42 



19 



0.4 



38 



3 



0.1 



1906 



— 



— 



8.6 



— 



— 



13.9 



— 



— 



15.S 



1905 



— 



— 



lO.n 



— 



- 



15.7 



— 



— 



16.6 



1904 



— 



— 



5.7 



— ■ 



— 



8.6 



— 



— 



8.7 



1903 



— 



— 



10.1 



— 



— 



12.3 



— 



— 



13.3 



1903-1906 



— 



— 



8.6 



— 



— 



12.7 



— 



— 



13.6 



1) Asemien jaottelu pituusvyöhykkeihin kts. Ukonilmoista 

 Suomessa 1905, siv. 37. 



Nat. o. Folk, H. 71, N:o 2. 



