Detta arbete grundar sig på samlingar och anteckningar 

 som gjordes åren 1891—18941). Förstnämnda år började jag 

 på uppmaning af nuvarande professorn i botanik vid Helsing- 

 fors Universitet Fredrik Elfving att studera hattsvamparna 

 i min hembygd, för h vilka jag sedan min barndom hyst ett 

 lifligt intresse. Jag fick förmånen att under en längre vistelse 

 på Mustiala af professor P. A. Karsten erhålla ledning vid de 

 för en nybegynnare ofta rätt svåra artbestämningarna, och han 

 var vänlig nog att alla år på senhösten granska mina samlin- 

 gar. I tacksamt minne bevarar jag all den vänlighet och hjälp 

 jag fick röna af den celebre svampkännaren. De arbeten jag 

 begagnade voro främst Karstens floror, men flitigt anlitade jag 

 äfven Elias Fries skrifter och Cookes British Fungi äfvensom de 

 af Britzelma-^T, Krombholz, Tulasne och Corda utgifna planch- 

 verken. Då mina intressen tagit en ny riktning, donerade jag 

 mina sanüingar år 1894 tül Universitetets Botaniska museum- 

 men mina vidlyftiga och noggranna anteckningar bevarade jag. 

 Dem har jag i efterföljande framställning sammanställt. 



Här ingår, i första afdelningen, en förteckning öfver de arter 

 basidsvampar jag anträffat. Hufvudsakligen undersökte jag 

 fädernegodset Liimatta i Viborgs socken och trakterna därom- 

 kring, men äfven längre exkursioner företog jag, särskildt till 

 sådana områden som voro i botaniskt afseende anmärknings- 

 värda. Särskildt fästes min uppmärksamhet vid ekbestånden 

 kring Viborgska viken, på Luuriholmen i St Johannes socken 

 och på holmen Vasikkasaari i Finska viken, Björkö socken, 

 äfvensom vid dem i Nykyrka socken och vid ryska gränsen i 

 Kivinebb socken. Högst intressanta voro vidare lärkträds- 

 skogen i Nykyrka socken och hasselsnåren i Valkjärvi socken- 



^) Enstaka anteckningar härröra äfven från 1895. 



