63 



Collyhia confluens, C. maculata, Mycena vulgaris, M. cruenta, 

 M. metata, Clitocybe diatreta, hvilken kan påträffas ännu i decem- 

 ber månad, C.metachroa, C. vibecina, C.cyathiformis, C.sylendens. 

 C. pithyophila, C. odora, C. Mrneola, Tricholoma cerinum, T. 

 virgatum, T. vaccinum, Lepiota rachodes. 



En egenartad speciallokal i barrskogarna bilda myrstackarna, 

 hvilka icke sällan hysa sina egna arter, utan att dock någon 

 enhetlighet kan uppvisas. 



Exempel 1. På en synnerligen stor, delvis öfvergifven myr- 

 stack i granskog var svampvegetationens utveckling följande. 

 Den första och den sista var Paxillus involutus, först i små för- 

 lo-ympta exemplar, på sommaren i täta frodiga, stora tuf vor, 

 för att mot senhösten af mattas och förgås. Kort tid efter upp- 

 trädandet af de första Paxillus svamparna täcktes myrstacken 

 af en mängd, tätt till hvarandra packade Peziza hemisphœrica, 

 hvilka genom sin blå färg gåfvo myrstacken ett egendomligt 

 och praktfullt utseende. Denna Peziza-a,rt3 vegetationstid var 

 mycket kort. Inocybe prœtermissa kom i stället och några få 

 exemplar af Cortinarius glaucopus. Paxillus involutus bibehöll 

 sig längst (1892). 



Exempel 2. En mindre myrstack, synnerligen talrikt bebodd 

 af myror, var den 24 aug. fullständigt öfvervuxen af Agaricus 

 augustus, så att af myrstacken knappt någonting syntes. Tre 

 dagar senare voro alla svampar förmultnade, och hvarken denna 

 art eller någon annan fraiiikom därefter. 



Exempel 3. Alldeles i närheten af den föregående fanns en 

 annan, talrikt bebodd myrstack, men där växte ej Agaricus 

 augustus utan Lepiota rachodes, som bibehöll sig frodig en 

 månad. 



Exempel 4. På en bebodd myrstack invid en björkstubbe 

 växte Collybia platyphylla. 



Exempel 5. Alldeles invid en bebodd myrstack fanns den 

 i floraområdet sällsynta Geaster calyculatus. 



Exempel 6. På en öfvergifven myrstack växte först Peziza 

 onotica, därefter Cantliarellus aurantiacus och slutligen Hebeloma 

 fastibile. 



Lärkträdskogen. I Nykyrka socken, Raivola, finnes ett i 



Xat. o. Folk, H. 79, N:o 1. 



