64 



historiskt och särskildt i botaniskt hänseende mycket intressant 

 bestånd af planterade sibiriska lärkträd ^). 



Till följd af det uppsving den ryska flottan tagit efter Peter 

 den stores tid, gjorde sig småningom ett allt större behof af 

 dugligt skeppsvirke gällande. Kejsarinnan Anna Ivanovna 

 beställde därför från Tyskland en forstmästare vid namn 

 Fockel, h vilken verkställde den första planteringen år 1738; 

 sedan förstorades skogen en längre tid framåt, åtminstone till 

 år 1821. År 1886 funnos 8,597 stammar, af dem ägde 4,799 en 

 genomskärning vid brösthöjd af mer än 12 tum (= 0.3 m). Det 

 finnes stammar öfver 130 fot (= 38.6 m), höga och kvistfria till 

 mer än 80 fot (= 23.8 m). 



Undervegetationen är synnerligen yppig, med högväxta 

 Pteris aquilina, Pulmonaria officirmlis, Calamagrostides, Geranium 

 silvaticum, Vaccinium myrtillus, V . vitis idœa. Mossor förhärska 

 på skuggiga ställen såsom Martinellia undulata, Marchantia 

 polymorpha. Laf varna träda alldeles i bakgrunden. 



Svampvegetationen erbjuder mycket af intresse och skiljer 

 sig väsentligt från den angränsande terrängens svampvegeta- 

 tion. 



Om våren är den mycket fattig. Först i början af juli fram- 

 komma en mängd arter, men uppträda sparsamt, tills de senare 

 på hösten påträffas i stora massor. De allmännaste vid denna 

 tid äro Entoloma rhodopolium, Mycena alcalina med kort 

 vegetationstid, M. galericulata, Tricholoma incbmœnum, Ama- 

 nitopsis vaginata, Clitocybe infundihuliformis, Laccaria laccata, 

 Mycena pura, M. rorida, Omphalia campanella, O. fibula, Collyhia 

 confluens, C. esculenta var. tenacella, C. dryophila, Marasmius 

 perforans, Nolanea pascua, Pluteus umbrosus, Rozites caperata, 

 Pholiota marginata, Cortinarius cinnamomeus , Cantharellus 

 cibarius, C. aurantiacus. 



I augusti månad äger svampvegetationen en annan karaktär. 

 jBokifits-arterna förhärska och uppträda i en mängd och en 

 yppighet som är förvånansvärd. Ymnigast förekommer Cri- 

 cunopus elegans, hvilken är helt bunden vid denna ståndort; 

 lika ymnigt förekommer Boletus cavipes, hvilken ej tidigare 



^) Jf. min uppsats: Några drag ur Lintska lärkträdparks historia. Finska 

 Forstförcningens Meddelanden 1895. 



Bidrag t. kSiined. af Fini. 



