B, 



►land de män, hvilka den finska medicinens historia räk- 

 nar såsom sina ypperste, intager Johan Johansson 

 Haartman onekligen ett framstående rum. Om äfven 

 många af dem, hvilka nu i de „Haartmanska stipendierna" 

 finna ett välkommet understöd för sina studier, försumma 

 att erinra sig den man, som stiftat desamma, fortlefver 

 dock hans minne hos en hvar, som äger någon kännedom 

 om den medicinska vetenskapens utveckling i vårt land. 

 I mer än ett afseende hör Haartman till våra minnesvärda 

 män. Han började sin bana såsom Abo läns förste pro- 

 vinsialläkare och afslutade den såsom stiftare af nya läro- 

 stolar vid den fakultet, hvilken han under sin mannaålders 

 kraft som lärare och författare hedrat. Dessa blad äro 

 icke ämnade till en uttömmande skildring af Haartmans 

 lif och verksamhet. Några strökorn till belysning af Haart- 

 mans verksamhet, hemtade ur hans egen brefvexling, 

 torde dock kunna förtjäna en plats i universitetets historia. 

 Vid denna tid voro läkarekonstens idkare i Finland 

 mycket få. Staten hade ännu icke vidtagit några åtgär- 

 der att bereda befolkningen tillfälle till läkarevård. En- 

 dast vid militären funnos kirurger eller s. k. fältskärer 

 anställde, hvilka, ehuru icke dertill berättigade, ofta sys- 

 selsatte sig med behandlingen af invärtes sjukdomar. Be- 

 hofvet af läkare hade emellertid gjort sig allt mer känn- 

 bart och på uppmaning af framstående personer hade 

 bland annat inbyggarene i Åbo och Björneborgs län un- 

 der år 1752 förenat sig om att sammanskjuta ett årligt 

 anslag af 554 dal. 10 öre smt för aflönande af tvenne 



