166 



som någon privat mans inrättning, ntan på samma sätt 

 som den nyss inrättade Anatomise Profession såsom Kongl. 

 och af lika natur som alla förr inrättade Professioner, 

 med tour til de indelte lönerne, i hvilket fall det synes 

 billigast, at Historiae Natur. Profession nu bl. inrättad 

 med samma lön och förmåner som Chemiae Profession för 

 detta bl:t. Emot denna lön anförde Consistorium förra 

 gången 1782 intet något klander. 



3:o Icke heller disputerade H:ne då såsom nu skedt 

 den föreslagna ändringen med Ylikylä, utan endast touren 

 til de indeltë löner för den blif vande Professoren, h vilken 

 tvist dock nu mera med Anatomiae Professions inrättning 

 fullel. är undanröigd, såsom ock med 1760 års kunga 

 bref förlagd. Huru litet också detta upsökta skälet om 

 Ylikyläs disponerande til denna Profession bör gälla, det 

 inser Eder Excellence nogsamt af hvad jagHaartman sed- 

 nast d. 30 Dec. sistledit år anförde, enär desse med 1707 

 års skrift til Consistorium jämförde varda. 



4:o Af än mindre betydelse är ock den af Consisto- 

 rio emot mig Hisinger gorde anmärkningen för det jag 

 icke lämnat Academien någon säkerhet för det af mig 

 ytterligare utfäste anbudet. Af hos följande utdrag ut af 

 den Testamentariska disposition, som emellan mig och 

 min afledna hustru 1781 författad bist, finner Eder Excel- 

 lence, det jag nu som förr är ägare af alla Fagervikska 

 fastigheterne och så snart Kongl. M:t samtycker vårt 

 gorda anbud, skal ock jag draga försorg om en lika sä- 

 kerhet som förr, för de sednast utfäste 50 Pd. til Hed- 

 Adjunctens aflöning. 



Hvad åter 5:o angår de skadliga fölgder för Wetten- 

 skaperne som Consistorium föregifver existera skulle, om 

 flere Professioner med Penningelöner i anledning af detta 

 exempel inrättas skulle, så äro de sannerligen efter vår 

 öfvertygelse ogrundade, och liknar fullkommel. Spökhisto- 

 rierne. Skal denna gränse Académie åter uphielpas til 

 något anseende, så väl hos landets egne invånare, som 

 ock ibland Utläningarne, och skal den Wiborgska Ungdo- 

 men ifr. Ryssland, som i sednare tider vändt sig til de 

 Tyske Academierne hit tilbaka lackas, så bör icke alle- 

 nast flit och arbetsamhet åter införlifvas (hvilket dock 

 långt säkrare af måttel. lönta framför vällönta fullfölj es), 

 utan ock tilgång på lärare uti de nödigaste och nyttigaste 

 TVettenskaper här ej mera än vid de Tyske Academierne 

 för ingen del saknas, och aldraminst i Historia Xaturali. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



