10 



kun useat näistä, mutta jotka yhdessä näitten kanssa tekevät 

 todenmukaiseksi sen, etta ainakin osa Savon asutuksesta on tul- 

 lut Muolan tienoilta. Minun täytyy tähän lisätä, etta nämä 

 muolalaiset nimet övat otettu v:n 1543 maakirjasta, joten ei voi 

 väittää, etta päinvastoin Muolan nimet olisivat tulleet Savosta 

 sillon, kun suurien sotien jälkeen tänne päin muutti väkeä 

 pohjosesta 1 ). 



Kun sus noin monta yhtäläistä nimeä löytyy niinkin 

 ahtaassa piirissä, kun Muolan pitäjä oli, ja niin kuvaavia, kun 

 varsinkin nuo harventamani övat, ja toiseksi, kun tämmösiä 

 nimiä näin suuressa määrässä näin pieneltä alueelta ei löydä 

 muista osista Karjalaa, niin on minusta ainakin todenmu- 

 kaista, etta Muolan tienoilta on muuttanut siirtokuntia Sa- 

 voon, tuoden vanhasta kotiseudustaan nimiä uutisasutuksil- 

 leen. Ja varsinkin kun muistaa, etta Saimaan vesistöt ar- 

 vattavasti övat olleet jo ammosista ajoista saakka karjalais- 

 ten takamaita, jonne he kesillä muuttivat kalastamaan ja 

 kaskea polttamaan, niin voi ajatella, etta eri paikkakunnat 

 Savossa saivat nimiä jo ennen, kun varsinainen asutus tuli 

 sinne, siten, etta esim. Himalan talo eli kyla Muolassa oli 

 anastanut itselleen vissin kalastus- ja kaskenpolttoalueen Sa- 

 von takamailla ja kutsui sitä Himalan saareksi. 



Mutta, kysynee lukia, voiko todellakin uskoa, etta Muo- 

 lasta asti olisi pidetty takamaita Saimaan rannoilla? Tähän 

 vastaan sillä vertailulla, etta Uuden ajan alussa kävivät sekä 

 hämäläiset etta savolaiset Oulun järvellä kalastamassa, ja 

 meidän tulee muistaa, etta siihen aikaan kumpasillakin hei- 

 moilla oli paljoa pitempi matka kalastuspaikoilleen. kun Muo- 

 lalaisilla aikonaan Kristiinan ja Mikkelin tienoille 2 ). 



*) Täniä oikasee m. m. sen väärän luulou, etta Punnusjärvi olisi 

 saanut nimensä Pontus de la Gardie'sta. 



2 ) Katso kirjotustani : „Mitä vanhat asiakirjat kertovat Oulun- 

 järven pitäjästä?" Valvoja 1887. 



