14 



seksi sen, etta tutkittavallem alueelle asukkaita on tullut Vuosta 

 pitkin ja Saimaan yli Etelä-Karjalasta Emä-Savoon ja Ju- 

 valle, Hiitolan jokea pitkin Kurkijoen tienoilta Sulkavalle, 

 Sääminkiin ja Rantasalmelle sekä Sortavalan tienoilta Keri- 

 mäen seuduille. Vastaiset tutkimukset, kielitutkimus, kansan- 

 tarut, muinaistutkimus x ) ja kansatiede ottakoot selville, miten 

 paljo tässä arvelussani on totta, ja oikaiskoot erehdykseni, 

 jos semniosia löytyy. 



Tällä en tahdo sanoa, etta ei asukkaita olisi tullut 

 muualtakin mainituille seuduille. Päinvastoin on jo ennen 

 mainittu, etta lännestäkin, Häraeestä on tullut siirtolaisia. 

 Samaten on väkeinpiä joukkoja arvatenkin tullut muualtakin. 



Nyt nousee kysymys, millon övat nämä ensimmäiset 

 siirtokunnat vakinaisesti asettuneet näille seuduin? 



Yleisesti on tähän saakka luultu, etta tämä olisi tapah- 

 tunut verrattain myöhään ja Porthan on koettanut määritellä 

 ajan niin, etta se olisi tapahtunut Torkel Knuutinpojan Kar- 

 jalan retken jälkeen. Mutta tämän övat arvokkaat muinais- 

 tieteelliset löydöt Tuukkalassa (lähellä Mikkeliä) v. 1885 oi- 

 kaisseet sen verran, etta näitten mukaan voimme päättää seu- 

 dulla olleen asukkaita ainakin jo ll:llä sataluvulla. 



Olikohan sillon vielä itäinen puoli Savoa erämaana? 



Tähän ei nykyään voi varmasti vastata, mutta jo ensi 

 silmäys tekemälleni kartalie vakuuttaa, etta Rantasalmi ai- 

 nakin 15:llä sataluvulla oli melkein yhtä tiheään asuttu 

 keskus- eli pesäpaikka, kun Mikkelin— Kristiinan seudutkin. 

 Tämän lisäksi eras toinenkin seikka saapi meidät uskomaan, 

 etta Itä-Savon seudut eivät ainakaan Pähkinäsaaren rauhan 



*) Muinaistieeteelliset löydöt eivät ainakaan vastusta väitettäni. 

 Tnnkkalan löydöt ja Etelä-Karjalasta saadut miiinaiskalut övat näet 

 nmodoltaan melkeinpä aivan j'kdenlaiset. 



