28 



käsin piirrettyjä suuria kihlakuntien ja pitäjien karttoja. Näit- 

 ten ynnä nykysten maakirjojen avulla (joista jälkimäisistä 



sain kaikki talojen nimet) ölen vihcloin saannt kartan nun 

 varmaksi, kirn sen voi saada, ja ainakin ölen itse vakuntettu 

 siitä, että siinä ei pitäisi kovin suuria erehdyksiä olla. 



Tahdon tässä kumminkin luetella ne suurimmat heik- 

 koudet, jotka itse ölen työtä tekdessäni huomannut. 



Vetäessäni kymmeneskuntain rajoja, tein kymmeneskunnat 

 ensiksi usein liian suuriksi, nun että kun rupesin niitten 

 naapuri kyrnmeneskuntia tekemään, täytyi minun muuttaa 

 edellisisten rajoja. 



Mikkelin seuduilla on maanomistusoloissa jäänyt kaskea 

 polttavien esi-isien perintönä se omituisuus, että ykdellä ky- 

 lällä voi olla maata monessa eri paikassa, muitten kylien 

 rnaitten välissä. Näin on esim. Xorolan kylällä neljässä eri 

 kohti maata, ja sen kautta on aivan malidotonta tarkalleen 

 määrätä Xorolan kymmeneskunnan rajat vuodelta 1571, var- 

 sinkin kun tietää, että isojako on koettanut vähän sovitella 

 näitä hankalia oloja. 



Rantasalmen tienoilta en oie löytänyt kalita kymmenes- 

 kimtaa (III, 4 ja 6) miltään kartalta, vaan on minun täyty- 

 nyt arvaamalla panna niiksi ne alueet, jotka ovat jääneet jä- 

 lelle niitten lähiseutujen rajoja piirtäessä. 



Tavinsalmen nimismieskunnassa on ollut hyvinkin vaikea 

 tarkkaan määrätä miten Saamaisten (I) neljänneskunnan eri 

 kymmeneskiiDnat eroavat toisistaan, syystä että täällä jo al- 

 kaa osaksi se eroavaisuus, että taloilla ja isännillä on eri ni- 

 met, vaikka tämä ei vielä ole sääntönä. Sen vuoksi on mi- 

 nun täytynyt vetää rajat tavottelemattakaan mitään tark- 

 kuutta. 



Ölen täten lukialtani ehkä liiaksikin riistänyt pois illu- 

 sioonit tämän kartau tarkkuudesta, mutta se on ollut siinä 



