29 



toivossa, etta hän sitä euemmän luottaisi siihen, mitä on jä- 

 lelle jäänyt. 



No mitä hyötyä tuommosesta kartasta sitten on, jossa 

 niinkin paljo on anteeksi aunettavaa? 



Ensiksikin saamme siitä paremmin kun niinkäänlaisista 

 kirjallisista selityksistä selville, kuinka laaja Savonlinnan lääni 

 oli tähän aikaan. 



Toiseksi näemme kartalta, ainakin suunnilleen, miten 

 lääni hallinnollisessa suhteessa oli jaettu v. 1571. Näemme 

 etta Yisulahden nimismieskunta ulottui Puulaveden rannoilta 

 ja nykysen Mikke.lin kaupungin pohjoispuolelta pohjaseen aina 

 nykysen Rautalammen kirkon tienoille saakka. Sen etelä- 

 puolella oli Pellosniemen nimismieskunta. Näitten kahden 

 naapurina idässä oli Juva, jota Visulahdesta erotti osaksi Sa- 

 vonselkä, Pellosniemestä Luoteri- ja Latvavesi. Juvan nimis- 

 mieskunnan etelä- ja itärajalla oli Sääminki, johon kuuluivat 

 nykyset Puumalan, Sulkavan, Säämingin ja Kerimäen kirkko- 

 jen seudut. Säämingistä pohjoseen oli Rantasalmen nimis- 

 mieskunta, joka käsitti nyk. Rantasalmen, Kangasniemen ja 

 Heinäveden kirkkojen tienoot. Rantasalmea erotti Tavisal- 

 mesta pohjosessa nykynen Kuopion ja Mikkelin läänien 

 raja. 



Itse kussakin nimismieskunnassa ölen erottanut neljän- 

 neskunnat toisistaan roomalaisten ja joka neljäskunnassa ole- 

 vat 6 kymmeneskuntaa araapialaisten numeroitten kautta. Liit- 

 teessä III övat niitä vastaavat nimet, ynnä joka kymmenes- 

 kunnassa olevien verotalollisten luvut, y. m. 



Tämä hallinnollinen jako perustuu maakirjoihin. Kir- 

 liollisen jaon rajoja tehdessäni oli minulla saman vuoden n. 

 k. papinveroluettelot perustuksena. Niin kun lukia näkee, 

 yhtyvät ne useinkin hallintopitäjien rajoihin. Eroavaisuudet 

 nlen voinut määrätä siitä, etta papinveroluetteloissa luetellaan 



