31 



vuoteellaan ja lapset kuolivat kastamatta, varsinkin keliriiton 

 aikana syksyllä ja keväällä". 



Samaten kerrotaan Iisalmen tienoilta, etta ennen kun 

 Kuopionniemellä oli kirkko, täytyi täältä käydä Säämingillä 

 asti, ja sen vuoksi lapsia ei kastettu, ennen kun nämä voivat 

 itse hiihtää vanhempainsa seurassa „papin pakinoille" x ). 

 Mutta palatkaamme kartalie! 



Kun rupeamme tutkimaan sitä yhdessä niitten numeroit- 

 ten kanssa, jotka saamme Liitteistä II ja III sekä Liitteessä 

 I olevien sukunimien avulla, niin saamme selvemmän käsityk- 

 sen tämän seudun asutusoloista, kun mitenkään muuten. 



Kun ensiksikin otamme ne tiedot, jotka saamme Liit- 

 teestä II, tarkempaan huomioon, niin näemme kohta, etta tä- 

 rnan kartan otsakirjotuksena olisi voinut yhtä hyvin olla „Sa- 

 vonlinnan läänin-kartta vuodelta 1541", kun vuodelta 1571, 

 jos emme ota lukuun Tavinsalmen nimismieskuntaa, joka tällä 

 valin sai vakinaiset asukkaansa. 



Savpnlinnan lääni, paitse mainittua nimismieskuntaa, oli 

 näet jo v. 1541 jaettu Visulahden, Pellosniemen, Juvan, Sää- 

 mingin ja Rantasalmen nimismieskuntiin ja jokaisessa näistä 

 oli jo sillon 4 neljänneskuntaa, ja neljänneskunnissa 6 kym- 

 meneskuntaa 2 ). Veroa maksavien talollisten luku ei ole tällä 

 ajalla mainitulla alueella noussut ollenkaan, päinvastoin. Se 

 oli nimittäin v. 1541—3,359, v. 1551—3,331, v. 1561—3,330, 

 v. 1571 — 2,901 3 ). Koko- + puoliverojen luku on vähennyt vielä 

 suuremmassa määrässä; se oli v. 1541 — 2,036, v. 1551 — 1,822; 



*) Frosterus, e. m. teos. 



2 ) Eantasalmen pitäjän neljänneskunnista katso etempänä. 



3 ) Tähän on otettu myöskin verosta vapautetut Visulahden ja Pel- 

 losniemen sekä n. k. „torpparit" Eantasalmen nimismieskunnasta. Syyt 

 siihen selviävät etempänä. 



