32 



v. 1551 — 1,704, v. 1571 — 1,566. Yasta tulemme näkemään, 

 etta syynä tähän vähentymiseen on pääasillisesti ollut pois- 

 muutto. 



Mutta tästä jo selviää, etta se edistyminen näitten seu- 

 tujeii asutussuhteissa, joka kartasta voi tulla näkyviin, on jo 

 tapahtunut ennen v. 1541, ja etta seudut inainittuna vuonna 

 övat olleet vieläkin tiheämmin asuttuja, kun v. 1571. 



Ensimraäinen silmään pistävä asia kartalla on se, etta 

 Mikkelin — Kristiinan ympäristöllä ja Juvan— Rantasalmen tie- 

 noilla övat nuo kymmeneskunnat paljoa pienemmät, kun 

 muualla. Kun tämän vuoksi katsalidamme Liitteessä III ole- 

 via nuineroita, niin huoniaamnie pian, etta nämä kaksi seutua 

 Uuden ajan alussa olivat tiheimmin asuttuja koko läänissä, eli 

 kaksi sivistyksen keskustaa, sillä koko — \- puoliverojen ja siis 

 asukkaitten luku eri kyinmeneskunnissa ei ole vaihdellut ko- 

 vin paljo. Vertaa esim. Pellosniemen nimismieskunnassa Kyyh- 

 kylänniemen (II, 5) kymmeneskunnan aluetta Suojärven (I, 6) 

 piiriin, joissa kummassakin oli 15 verotalollista, eli Visu- 

 lahden nimismieskunnassa esim. III l:n ja 2:n pintaalaa, 

 joista l:ssä oli 19 verotalollista, 2:ssa 22. Sama ilmiö on 

 edessämme, kun katselemme Rantasalmen seutuja. Parku- 

 mäen ja Heinäveden kyinmeneskunnissa (I, 1 ja 6) on mel- 

 kein yhtä monta talollista, vaikka edellisen pintaala ei ole 

 täysin kuudetta osaa jälkimäisen alasta. 



Vielä hämmästyttävämpiä huomaamme luodessamme sil- 

 mäyksen pohjoseen, missa esim. Nerkonjärven (II, 6) kym- 

 meneskunnan aluetta hallitsee 31 talollista, vaikka sille mali- 

 tuisi kaikki Penosniemeu 24 kymmeneskuntaa 461 talolliseusa 

 kanssa. 



Katselkaammepa vielä karttaa! 



Kirkkopitäjien muoto on omituiuen ja varsin kuvaava 

 asutuksen levenemiselle. Pitäjät övat näet pitkän soikeita ja 



