33 



iilottuvat etelästä pohjoseen pitkin vesistöjä. Sama ilmiö 

 meitä kohtaa, jos tarkkaamme neljänneskuntien muotoa ja 

 ulottumista itsekussakin nimismieskunnassa. Esim. Visulah- 

 dessa alkavat I, II ja IV kukin Mikkelin tienojen tiheään 

 asutusta keskustasta ja ulkonevat pitkäiisoikeina harvempaan 

 asuttuja seutuja kohti pohjoseen ja luoteeseen päin. Saina- 

 ten Juvalla I ja II sekä Rantasalinella I, II ja IV neljännes- 

 kunta. Tämän teoksen toisessa luvussa tulemme näkemään, 

 miten veronkantoa varten — jota varten nämä piirikunnat 

 olivat muodostuneetkin — oli alkujaan ollut käytännöllisessä 

 suliteessa tärkeätä, että saatiin yhteen piiriin heimolaisia. 

 Että sitä tarkotusta oli pidetty silmällä jakaessa alueita, käypi 

 selville siitä, että näemme joka neljänneskunnassa esiintyvän 

 samoja sukunimiä sen eri kymmeneskunnissa, ja että noita 

 nimiä ei tapaa saman nimismieskunnan muissa osissa, useita 

 ei edes koko läänissä. Seuraavassa tahdon tuoda esille muu- 

 tamia esimerkkiä. Ne nimet ovat harvennettuja, joita ei ta- 

 paa muissa neljänneskunnissa samaa nimismieskuntaa. Jos 

 esiin. otamme Visulahden Lsen neljänneskunnan, nun näemme, 

 että suvut Marttinen ja Manninen ovat tavallisia 1, 2, 3 

 kymmeneskunnassa, Kekkonen 1, 3, 4, 5 kymmeneskun- 

 nassa, Laitiainen, Heinonen, 1, 2, Kauppinen, Hokkanen, 

 Ikonen, Papainen, 1, 3, Remonen 2, 4, 5, Liukkonen 4, 5, 

 6, AJiikainen 4, 6 y. ra. 



Ne kaksi kansan suusta kuultua sukutraditsioonia, jotka 

 ölen saanut käsiini, kertovat asutuksen kulusta aivan samaa, 

 kun nuo arkistotutkimuksieni kautta saadut päätelmät. Piek- 

 sämäellä kerrotaan Pynnölän, Hyyrylän ja Nojolan talojen ole- 

 van vanhimpia. Ensimmäiset asukkaat olivat tulleet tänne 

 Suursavosta ja asettuneet nykysen kirkon tienoille. Siitä oli 

 muutamia sitten lähtenyt tekemään taloja Vuonsalolle ja Pyn- 

 nölään Puulaveden pohjoisrannalla. Täältä lähti sittemmin 



3 



