35 



Kuosmanen 1, 2, 3, 5 kymmeneskmmassa, Rastonen 1, 2, 

 Härkönen 1, 4, 5, 6, Narinen 2, 4, 6, Marttinen 3, 4, 6, 

 Lehïkoinen 3, 4, Halonen 4, 5. Näyttää siis siltä, kun tuo 

 järven ympärillä oleva 4 kymmeneskunta olisi ollut vanhin 

 asumapaikka tässä neljänneskunnassa, koska nun monessa 

 muussa on sanioja nimiä, kun tässä. 



Kun Pellosniemellä otamme esim. I neljänneskunnan 

 tarkastettavaksemme, nun näemme siellä nimen Toivonen 1, 

 2, 3, Rahikainen 1, 5, Soikkanen 2, 4, Kääriäinen ja Tor- 

 nioinen 2, 4, 6, Marttinen 2, 3, 5, Messoinen 2, 3, 4, Lap- 

 veteläinen 2, 4, 5, Pekkoinen 3, 4, 5, Hyyryläinen 4, 5, Mink- 

 kinen 5, 6. 



Tässä sopinee ehkä mainita se poikkeus,jonkaNorolan(III) 

 neljänneskunnan ensimmäinen kymmeneskunta Visulahclessa 

 tekee, kun se näet on aivan kaukana erillään muista samaan 

 piiriin kuuluvista kymmeneskunnista. Sita ei voine muuten 

 selittää, kun että Kutemajärvi on ollut aikonaan Xorolaisten 

 takamaana, jonne he sitten, „kun aika oli täytetty", toimitti- 

 vat vakinaisen asutuksen. Siihen viittaavat yhteiset nimet, 

 semmoset kun Pällinen, Remonen, Ikonen, Tarvonen y. in. 



Millon tämä asutus näistä keskuksista on levinnyt ulom- 

 maksi, on vaikea sanoa. Yhden viittauksen vastaukseksi an- 

 taa seuraava ilmiö. Katsokaammepa Liitettä II. F. Siitä 

 huomaamme, että tuossa äsken asutetussa Tavinsalmen pitä- 

 jässä puoliverojen luku ensi verotuksessa (v. 1548) oli tavat- 

 toman suuri kokoverojen lukuuu nähden, mutta että tämä suhde 

 kokonaan muuttuu 23 vuoden kuluessa. Kokoverojen luku näet 

 kasvaa 102:sta 162:een, puoliverojen luku vähenee 115:sta 8:aan. 

 Jos siis koko läänissä alussa 1540-lukua on käytetty samaa prin- 

 siippiä, joka täten käypi näkyviin Tavinsalmen suhteen sen ensi 

 verotusvuosina, että nim. taloille ensiksi on pantu puoliveroa, 

 joka jonkun ajan kuluttua korotetaan, nun voimme siitä päättää, 



