39 



Näin kertovat uutisasukkaat itse v. 1545 ja kutsuvat sitä osaa 

 lääniä, johon he täten olivat asettuneet „uudeksi", eli nimismies- 

 kunnan viidenneksi neljänneskunnaksi 1 ). Että tämä on kuu- 

 lunut Rantasalmen nimismieskuntaan, arvelee jo Koskinenkin 2 ), 

 ja se käypi aivan varmaksi, kirn näerame v. 1571 kartalta, että 

 Tavinsalmen nimismieskunnan I neljänneskunta on muuhun pi- 

 täjän alueesen verrattuna jo tiheään asuttua. Sitä paitse todis- 

 taa sitä se kirje, jonka Fincke v. 1547 kirjottaa kuninkaalleen 3 ). 

 Siinä hän ehdottaa, että tehtäisiin uusi nimismieskunta ja sen 

 alueeksi määrättäisiin se erämaa, jossa vasta asettuneet ta- 

 lonpojat asuvat, mutta sen lisäksi otettaisiin siihen vähän 

 muilta nimismiehiltä aluetta, .nun että Tavinsalmella nimismies 

 voisi elää. Tähän esitykseen on kuningas suostunutkin 4 ), ja 

 v. 1548 verotetttin Tavinsalmen nimismieskuntaa ensi kerran. 

 Olemme tässä siis nähneet, miten savolaisten omat erä- 

 maat saivat vakinaisen asutuksensa 1540-luvulla. Mistätämä 

 asutus on tullut, siihen osaksi vastaavat äsken siteeraamani 

 rantasalmelaisten omat lauseet. Toiseksi löydämme tähän 

 kysymykseen vastauksen Liitteestä I, jossa pian huomaamme, 

 että Tavinsalmen nimismieskunnan sukunimet ovat suureksi 

 osaksi samoja, kun Rantasalmen ja Juvan. Niitä en tarvinne 

 tässä erikseen mainita, sillä lukia voi ne kyllä löytää itsekin. 

 Mutta vieläkin tarkempaan voipi tätä ulossiirtoa määrätä Liit- 

 teen II avulla, kun näet katselemme missä osissa lääniä tilallis- 

 ten, eli savujen luku on vähennyt, missä enennyt. Koko- ja 

 puoliverojen lukuun ei tässä voi niinkään luottaa, sillä yh- 

 dellä verolla oli 1 — 7 asukasta eli savua. Näistä saman talon 



1 ) Arv. Handl. VI, 310—312. 



2 ) Nuijasota, s. 32. 



3 ) Arv. Handl. II, 265. 

 *) Arv. Handl. II 270. 



