40 



useista asukkaista juuri nuo siirtolaiset eli uutisviljeliät lähti- 

 vät. Katselkaamme siis noita numeroita Liitteessä II. 



Näemme heti, etta edistyminen yleensä koko läänissä on 

 ollut melkosen suuri tuolla vuosikymmenellä 1541 — 1551. 

 Verojen luku, arviopuntaalojen ja varsinkin talollisten luku 

 on enennyt. Mutta kun katselemme eri nimismieskuntia, niin 

 näemme, etta tärna eneneminen on ollut runsain Säämin- 

 gissä, sen jälkeen Visulahdessa ja Pellosniemellä. Sita vastoin 

 on Juvalla savujen luku vähennyt melkosesti ja Rantasalmella 

 Yieläkin suuremmassa määrässä. Tästä siis voimme jo päät- 

 tää, että ei ainakaan yleisesti ole muutettu Tavinsalmelle 

 noista kolmesta ensiksi mainituista nimismieskunnista, joka 

 muutto sitä vastoin Rantasalmelta on ollut hyvin suuri. 



Kun tarkastamme lähemmin Juvan nimismieskunnan eri 

 neljänneskuntien talollisten lukuja vv. 1541 ja 1551, niin 

 näemme seuraavat muutokset tapaktuneiksi : 

 Joroinen — 21. 

 Vesikansa — 29. 

 Koikkala + 8. 

 Juva + 21. 



Suurin vähentyminen on siis niissä osissa Juvaa, jotka 

 ovat lähinnä Tavinsalmea. 



Rantasalmen neljänneskunnista taas saamme seuraavat 

 luvut samasta asiasta. 



Putkisalmi — 33. 

 Rantasalmi — 47. 

 Tuusmäki — 23. 

 Keriharju — 20. 

 Tästä näemme, että siirto Rautasalmelta on înahtanut 

 olla aivan yleinen. Mutta tässä tulee meidän muistaa äsken 

 mainittu lause Rantasalmen 5:nestä neljänneskunnasta. Tämä 

 vähennys ei siis ole ainoastaan tullut siitä, että Rantasalmesta 



