44 



pareinpi ottaa selvä siitä, montako savua eri piireissä löytyi v. 

 1554 (1556) *), kun y. 1561, sillä vuosien 1551 — 1554 (1556) 

 välillä on nähtävästi suurin osa siirtolaisista muuttanut ja 

 sen vuoksi on parempi verrata vuoteen 1554 (1556) kun 1561, 

 jolion saakka savujen luku jo on ennättänyt kasvaa ja ta- 

 saantua, niin etta sina vuonna erotus v. 1551 lukuihin uähden 

 ei ole niin tuntuva, kun v. 1554 (1556), jona „verenvuodatus" 

 vielä oli aivan veres. 



Ja tämä „verenvuodatus", eli talollisten luvun väheneminen 

 v. 1551 — 1554 (6) ei ole ollutkaan aivan vähänen, vaikka se jo 

 vuoteen 1561 jälleen on rivakasti kasvanut. Koko läänissä 

 se näet oli 1551 — 3,359, v. 1554 (6) — 3,121 ja v. 1561 

 — 3,686. Näistä kolmesta luvusta voimme jo arvata, miten 

 suuri tuo poismuutto läänistä on ollut. Eri niniismieskuntia 

 tarkastellessamme huomaamme, etta savuluvut övat muuttu- 

 neet seuraavalla tavalla: 



Visulahti — 40 ( — 6 % koko luvusta v. 1551). 

 Pellosniemi — 106 (— 14% ,, „ „ „ ) 



Juva + 29 ( + 5% „ „ „ „ ) 



Sääminki — 60 ( — 8 % » „ » » ) 



Kantasalnii — 73 ( — 13 % » » n n ) 



Tavinsalmi + 12 (+ 4% „ „ „ „ ) 



Näemme, etta Pellosniemi on tällä kertaa uhrannut enin 

 ja sen jälkeen Rantasalmi taasen lähettänyt jokseenkin paljo 

 uutisviljeliöitä. Sitä vastoin övat juvalaiset tällä kertaa pysy- 

 ncet kotipuolellaan ja samaten övat Taviusalmenkin västa tul- 

 leet asukkaat tyytyneet uusiin kotiseutuihinsa. 



Visulahden nimismieskunnassa on Vuolingon ja Paukku- 

 lan neljänneskunnista, jotka ulottuvat Hämeen rajalle, talol- 



1 ) Täinä "vuosilnku 1556 sulkumerkkien Täliin on tullut siitä, etta 

 Pellosniemen ja Visulahden maakù'jat v. 1554 ja 1555 övat kateessa, 

 jonka vuoksi ölen ottanut vastaavat numerot v. 1556. 



