47 



Lappajärvelle, Saarijärvelle, Alavuudelle, Normarkkuun, Mouhi- 

 järvelle 1 ). Sita paitse ovat he Oulunjärven tienoilta ja Tavin- 

 salmelta siirtyneet Venäjän Karjalaan 2 ) ; ja Pohjois-Hämeestä 

 savolaisia on Kaarle IX:n aikoina muuttanut simria parvia 

 Ruotsin ja Norjan välisille raetsille, josta he meidän aikoi- 

 namme näkyvät pyrkivän vieläkin lännemmäksi, Pohjois-Ame- 

 riikkaan 3 ). Tähän tulee vielä lisäksi se, että valtakunnan 

 raja v. 1595 mimttui paljoa iclemmäksi, kun se v. 1571 oli, 

 sillä Kaavi, Liperi, Nurmes ja Pielisjärvi olivat saaneet Sa- 

 vosta runsaasti asnkkaita 1 ), sekä että Savosta myöhempinä ai- 

 koina, 16 sataluvulla, kun suurien sotien tähden Etelä-Karja- 

 lasta asukkaat pakenivat sisemmäksi Venäjälle, lähti väkeä 

 niitten autioksi jättämiä tulisijoja lämmittämään 4 ). 



„Ylipäätä Yoipi todenmukaan lausua, että missä osaa 

 maatainme jylhiä korpia on löytynyt, siellä on Savolaisen kir- 

 ves kaikunut" x ). 



Tämä suuremmoinen ja outoa hämniästyttävä vallotustyö 

 on jo edellisessä saanut selityksensä siitä, että savolaiset ei- 

 vät ensiksi ole asuneet tiheissä kylissä viljelien peltoa, vaan 

 kaukana toisistaan olevilla yksinäisillä taloilla, joitten välillä 

 he voivat kaskea polttaa, kalastaa ja metsästää. 



Silmätkäämmepä vielä Liitettä II ja koettakaamme siitä 

 saada tietää Savonlinnan läänin asiikaslukua vv. 1541 — 1571. 



Meillä on perustettu asukasluvun laskemiset niiltä ajouta, 

 joilta ei vielä ole kansanlaskutaulustoa, verotalojen lukumää- 



1 ) Torsten Aminoff: „Savolaisten sija Suomen asutushistoriassa", 

 Koitar I, s. 110—124. 



2 ) Katso J. V. Juvelius: „Muistoja Pohjoisen Venäjän Karjalan 

 muinaisundesta ". 



3 ) Petrus Norclmann : „Finnarne i mellersta Sverige". 



4 ) Tämän näkee Savonlinnan läänin tilikirjoista 16-sataluvnlta. 

 Katso esim. „Nyslotts läns qvittansbok" vuodelta 1647. 



