48 



rään, olettaraalla, että joka talolla olisi ollut yksi talollinen 

 eli talous. Tämä ei ole oikea perustus ainakaan Savonlinnan 

 läänin suhteen, sillä Liitteestä II näemme heti, että yhdellä 

 talolla on ollut monta „savua" eli talollista. Kun laskemme 

 kokoveroa ja puoliveroa maksavat talot yhteen, niin näemme, 

 että Savonlinnan läänissä v. 1541 oli 3,359 talollista 2036 ta- 

 loa kohti, v. 1551 3,621 talollista 2043 taloa kohti v. 1561 

 3,686 talollista 1,874 taloa kohti ja v. 1571 3,039 talollista 

 1,736 taloa kohti. Useammilla tosin oli ainoastaan 1 tahi 2 

 talollista, mutta löytyipä semmosiakin verotaloja, joille sopi 

 7:kin talollista. 



Tämän on S. G. Elmgren aavistanutkin, laskiessaan Suo- 

 men väkilukua 1553 ja 1560 *), mutta hän on korjannut asian 

 sillä, että hän on aivan mielivaltaisesti muuttanut kaikki 

 puoliveroiksi 2 ), s. o. kertonut kokoverojen summan 2:11a ja 

 siihen laskenut puoliverojen summan. Se, joka tietää, mitä 

 nuo „heleskatter" ja „halfskatter" merkitsevät, huomaa heti, 

 että tuommonen menettely on mielivaltaa. Tämä ei ole kum- 

 minkaan estänyt häntä tällä tavoin sattumalta saamasta suun- 

 nilleen oikeat loppusummat. Syynä hänen menettelyynsä on 

 ollut se, että vuoden 1553 ja 1560 maakirjoissa ei löydy yh- 

 teenlaskettuna savujen, eli talollisten lukuja. Tämmöstä yh- 

 teenlaskua ei ole muilta, kun v. 1541. Muitten vuosien savu- 

 luvut ölen saanut itse yhteenlaskemalla ne maakirjoista. Savu- 

 luvusta ölen saanut koko väkiluvun, kertomalla sen 7:llä, 

 niin kun Hans Forssell 3 ) on tehnyt Ruotsin myöhemmin asut- 

 tujen seutujen suhteen, ja hänen mukaansa meidän historiamme 

 tutkiat koko Suomen suhteen. 



O Hist. Arkisto V, 22—31. 



2 ) Siv. 26—27. 



3 ) Anteckningar om Sverges jordbruksnäring i 16.de seklet, siv. 45. 



