52 



arviopumiaii-alalta, mutta toinen kokovero on siten hävinnyt 

 pois. Eli siten, etta kun yhdellä oli 8 arviopunnan-alaa ja 

 toisella 6 (siis kaksi kokoveroa) 1 ), niin eclelliseltä muutettiin 

 jälkimmäiselle 4, joten edellinen siis muuttui puoliveroksi, ja 

 toinen pysyi kokoverona y. m. m. Samasta kirjotuksesta 

 näemme, etta „kovat ja sotaiset ajat" olivat syynä tähän me- 

 nettelyyn. Vähernpivaraisten täytyi sillon jättää maansa „au- 

 tioksi", kun eivät jaksaneet maksaa verojaan, ja nämä maat 

 ottivat varakkaat itselleen, lisäten ainoastaan „pääveroaan", 

 joka, niin kun seuraavassa tulemme näkemään, oli muihin ver- 

 raten aivan pieni. Voidakseen täta paremniin tehdä, övat 

 talolliset K:u M:tin luona panetelleet vouteja ja saaneet ne 

 viraltaan pois, niin etta voudit övat pysyneet viroissaan 

 ainoastaan yhden, kaksi ja kolme vuotta kukin. Ja aina kun 

 outo on tullut, övat talonpojat koettaneet pettää häntä edellä 

 kerrotulla tavalla. 



Kaikesta tästä päättäen on siis syynä tuokon „autiotalo- 

 jen" luvun suureen kasvamiseen ollut se, etta vähävaraset ei- 

 vät ole jaksaneet maksaa verojaan, vaan luovuttaneet maansa 

 varakkaammille. Tällä tosin en vielä ole selittänyt muuta 

 kun „autiotilojen" suuren enenemisen. Mutta arvatenkin lähti 

 moni, joka näin oli luopunut maaltaan, pois läänistä, muualle 

 kakemaan elatustaan. V:n 1571 kopeaverokirjat mainitsevat 

 kaikkiaan 46 poismuuttanutta taloutta Visulahden ja Pellos- 

 niemen nimismieskunnista. 



Muulla tavalla en voi selittää tuota väkiluvun väkene- 

 mistä. 



Tämmösiin päätöksiin läänin väkiluvusta tulemme käyt- 

 tämällä ainoastaan niitä tietoja, jotka saamme maakirjoista. 

 Mutta tutkimalla muitakin saman ajan verokirjoja, saamme 



*) Katso uäistä asioista selvitystäui II:ssa luvussa. 



