59 



sillakin oli takamaita, ja eräästä kirjeestä vuodelta 1556 1 ) näem- 

 me, etta läänin asukkaat, sittenkin kun Tavinsalmi oli saanut 

 vakinaisen asutuksen, lähtivät keväällä „heti pietarinmessun 

 jälkeen erämaihinsa". Täytyy siis otaksua, etta savolaisilla ta- 

 loilla on ollut takamaita likempänäkin taloaan. Mutta niin 

 kun edellisestä tiedämme, olivat Etela-Savon asukkaat viljel- 

 leet aikoinaan Pohjois-Savoa yhteisenä takamaanaau. Etta 

 nämä etempänä olevat takamaat olisivat olleet jaettuina, sitä 

 en voi uskoa, mutta luultavaa on, etta itsekullakin nuottueella, 

 tahi talolla oli ornat paikkansa, joissa se oli tottimnt käy- 

 mään 2 ); Tämä kultanen aika loppui, kun Kustaa Vaasa ju- 

 listi kaikki valtakunnan asumattomat seudut „Jumalan, Ku- 

 ninkaan ja Ruotsin Kruunun,, omiksi 15 20 /iv42 ja niihin sit- 

 temmin tuli vakinainen asutus. — Kun Tavinsalmelle tuli 

 uutisasukkaita, niin nämä eivät saaneet tehclä taloa eivätkä 

 polttaa kaskea „K. Majesteetiu takamailla", ilman etta heillä 

 oli siihen erityinen lupa ja etta he syynilautakunnan läsnäol- 

 lessa olivat saaneet siihen omistusoikeuden 3 ). 



Eras toinen, verotalollisia alhaisempi laji maanviljeliöitä 

 olivat Savonlinnan läänissä n. k. Mrvesmiéliet (uäitä sanotaan 

 millon 4 ) „Liuskames", „yxman", „kirfwisbönder"). Nämä eivät 

 maksaneet kruunulle mitään veroa, ja sen vuoksi ne eivät tule 

 aikaisemmissa verokirjoissa ollenkaan näkyviinkään, mutta 

 vuodelta 1556, eli niin pian kun papinverosta aletaan telidä 

 tiliä kruunulle, tulevat nämä näkyviin. Ensimmäisissä verokir- 



!) Arv. Handl. IV, 219. 



2 ) Vertaa. mitä ylioppilas K. J. Jalkanen e. m. kirjotuksessaan 

 on sauouut Hämeen takamaitten omistamisesta. 



■) V. A. 6152, sakkoluettelo. 



*) Etta Liuskamies oli = yxman = kirfwisbönder, ölen todistanut 

 eräässä pienessä tutkimuksessa, joka painetaan par*aikaa HistorialHsen 

 Arkiston X:een vihkoon, HistorialHsen Seuran pöytäkirjoihin. 



