61 



ulkoinaita, kuu tavallisilla veroilla" (s. o. verotaloilla) 1 ). Ruot- 

 sissa mainitsee H. Hildebrand keskiajalla löytyneen „stubbe- 

 karlar", mutta hän ei selitä raitä ne olivat, muuta kun että 

 ne „asuivat yhteismaalla" 2 ). 



Kirvesraiehiä oli varsinkin muutamissa osissa lääniä 

 koko joukko. (Katso Liite III, papinveroluettelo). Visu- 

 lahden ja Pellosniemen nimismieskunnissa heitä v. 1571 tie- 

 noilla on tavattoman paljo, mutta se tulee siitä, että useat 

 entiset verotalolliset tähän aikaan olivat köyhyytensä vuoksi 

 muuttuneet kirvesmiehiksi. 



Samassa Liitteessä III näemme myös torppareita mai- 

 nittavan. Tämä nimitys tulee esille ensi kerran Rantasalmen 

 ja Tavinsalmen verokirjoissa v. 1570 ja katoaa jo v. 1572. 

 Verokirjoissa selitetäänkin heistä, että he ovat entisiä vero- 

 talollisia, joita köyhyytensä vuoksi näinä vuosina on pantu neljä 

 niaksamaan yhtä kokoveroa ja papinverokirjojen miikaan he 

 maksavat ainoastaan kirvesmiehen veroa ja lukkarinveroa. V:n 

 1573 verokirjoissa he esiintyvät jälleen tavallisina verotalollisina. 



Liitteessä II, E on kolme lampnotia mainittu. Xämä 

 näemme ensi kerran v. 1567 maakirjassa (Harjnrannan IV, 

 6 kymmenesknnnassa) nimityksellä „frelsis landbönder", mutta 

 ilman mitään selitystä. Vasta v. 1574 maakirjassa, jossa 

 niitä on neljä, näemme aivan lyhyesti merkittynä, että kaksi 

 heistä oli Juliana Knuutinpojan (arvatenkin Kurjen, Poh- 

 janmaan ja Satakuiman laamannin), toiset kaksi Hannu 

 8ka.hn.Hn. Anrepin „Ättartaflor'eissa" ei näe mitään mainitta- 

 van näitten miesten maanomistuksista Rantasalmella, joten 

 tämä siis lienee aivan uusi tieto siitä, että Savonlinnan lää- 

 nissä jo tähän aikaan oli rälssimaata. 



x ) J. M. Saleiiius: Äyräpään kihlakunnasta, siv. 60. 

 2 ) Hildebrand: „Sverges Medeltid" I siv. 86. 



