64 



oli syntyuyt, päättäen siitä, etta rauuan veronselittäjä vuodelta 

 1556 1 ) kertoo, etta kun takamaille oli tullut vakinainen asutus, 

 ottivat talolliset, saadakseen itselleen maata, arviopunnan-veron 

 joka viljapunnan alalle, s. o. kolmikertaisen veron. Tämän jäl- 

 keen oli — hanen mukaan — arviopunnan-ala = 6 pannin-alaa, 

 niin etta arviopunnan-alalle kylvettiin 2 pannia rukiita, 2 pan- 

 nia ohria, 2 pannia kauroja. Rosenborgkin jo huomauttaa 

 tämän ilmotuksen sisällyksen järjettömyydestä, mutta uskoo 

 kumminkin, etta joka muutos on arviopunnan-alan laskussa 

 tapahtuuut. Täta hän tulee uskoneeksi varsinkin siitä, etta 

 arviopunnan-alojen luku läänissä v. 1540 — 1560 ei ole kas- 

 vanut ollenkaan. Se on kyllä totta, etta koko luku läänissä 

 tällä valin ei ole suuresti kasvanut, mutta edellisestä luvusta 

 toivon lukialleni käyneen selville, etta syynä siihen on ollut 

 tuo suuri poismuutto, joka juuri tähän aikaan oli kiivaim- 

 millaan. Ja noista tässä ylempänä olevista numeroista näem- 

 me, etta arviopminan-alojen luku itsekutakin talollista kohti 

 päinvastoin on noussut. 



Muuten tuon Rosenborg'in luulotellun muutoksen olisi 

 mielestäni pitänyt saada aivan päinvastaisia, eli arviopunnan- 

 alojen luvun kohtuuttoman kasvamisen aikaan, koskahan asuk- 

 kaat muka joka entisestä arviopunnan-alasta ottivat tehdäkseen 

 kolmen ålan veron! — Veronselittäjä vuodelta 1556 on siis 

 erehtynyt jollakin tavalla. Mahdollisesti hän tarkottaa sillä 

 sitä, etta Etelä-Savon asukkaat, menetettyään takamaansa 

 Tavinsalmella, saatiin edelleenkin maksamaan se vero, joka 

 heille oli pantu noitten takamaitten viljelemisestä. 



Olkoonpa miten oli, mutta nämä tosiasiat, nim. 



l:ksi etta verolle laskiessa ei ainoastaan katsottu maan 

 laajuuteen (= kylvömäärään), vaan myös sen viljavuuteen ; 



M Katso Arv. Handl. III, 281. 



