70 



pakunnassa v. 1542 — 1543 *) näemme, että „hämeenoikeuden" 

 rnukaan maksettiin joka lypsävältä lehinältä 1 naula voita ja 

 maholta 1 / 2 naulaa; jokaiselta talolliselta, joka teurasti sian, 

 yksi sianpaisti, eli Va äyriä rahassa; joka verolta 6 karppia 

 ohria, 6 karppia kauroja ja sitä paitse rukiita melkein yhtä 

 paljo. Kymmenysralioja maksoi joka jousi 1 äyrin, mikä raha 

 jaettiin kaniikkien, tuomiokirkon ja pitäjänkirkon välillä. Sa- 

 manlaiset ovat ne ensimmäiset tiedot, jotka raeillä on papin- 

 verosta Savilahden (Mikkelin) pitäjästä (1543) 1 ). Lähde on 

 alusta turmeltunut, niin etta enime saa selville viljaveron 

 paljoutta, mutta muut verot ovat ihan samat, kirn edellä mai- 

 nitut hämeenoikeuden veromäärät. Kim kruunun miesten alussa 

 Uutta aikaa ei tarvinnut telidä tiliä tästä verosta, niin ei meillä 

 oie siitä tietoja, ennen kun v:n 1556 jälkeen. Siitä vuodesta 

 lähtien näet Kustaa Vaasa otti kraunulle puolet sekä papin että 

 kirkkojen ja piispan saatavista ja sen kautta tulemrae saamaan 

 tietoja verokirjoista. V. 1571 maksettiin papinveroa seuraa- 

 vat määrät: 



Kilttirahoja (jotka ennen olivat olleet piispan yksin- 

 omaista veroa) 2 ) 12 penninkiä joka koko- ja 6penninkiäjoka 

 puoliverolta. 



Jousirahoja (jotka ennen oli jaettu tasan tuomiokapitu- 

 lin, kaniikkien ja pjtäjän kirkon välillä) x ) 6 penninkiä jokai- 

 selta talolliselta j^î hänen pojaltaan, joka oli täyttänyt 15 

 vuotta (toisin: käynyt ripillä). 



Kirvesrahoja (näitä ei näy otetun vielä v. 1543, mutta 

 v. 1557 näemme sen ensi kerran mainittavan) 1 1 / 2 äyriä 

 jokaiselta kirvesmieheltä. Tämä vero korotettiin Mikkelin 



x ) V. A. N:o 6. Vertaa niyös, mitä T:ri A. G. Fonteil on kirjot- 

 tanut näistä asioista väitöskirjassaan : „Om svenska och finska rätten". 

 2 ) V. A. N:o 3708. 



