71 



pitäjässä v. 1562 4:ksi äyriksi, mutta siitä ei saa mitään tie- 

 toa, mista syystä tämä tapahtui. 



Voita joka lypsävältä lehmältä 1 naula, maholta l / 2 . 



Sianlihaa jokaiselta talolliselta, joka teurasti sian, yksi 

 paisti. Ne, jotka eivät teurastaneet, maksoivat v. 1543 *) 1 J 2 

 äyriä, mutta ainakin vuodesta 1556 alkaeu 1 1 / 2 äyriä. 



Bukiita 2 kolmanuesta joka savulta. Tavinsalmen kirkko- 

 pitäjässä maksettiin 2 kolmannesta ainoastaan joka „leipäva- 

 kalta". Tavallisesti oli leipävakkojen ja savujeu luku yhtä 

 suuri, mutta esim. v. 1564 kuului 1 — 3 savua eli tilallista 

 yhteen leipävakkaan 2 ). 



Ohria joka savulta 1 kolmannes eli vähemmän varojen 

 ja vuodentulon niukaan, miten syynimiehet arvioivat. 



Kauroja samaten kun ohriakin. — Näitä kahta vii- 

 mestä veroparselia sanotaan välistä „pieneksi kymmenykseksi", 

 vaikka samalla muistutetaan, etta ne eivät olleet kymmenettä 

 osaa sadosta. 



Liikkarinveroa joka savulta 1 kolmannes ohria. 



Viljaverojen ynnä voin ja sianlihan sanoo v. 1543 tili- 

 kirja olleen seurakunnan papin yksinomasia tuloja. Mutta 

 vuodesta 1556 otti Kustaa Vaasa nämä, samaten kun muut- 

 kin edellä mainitut verolajit kruunun kannettaviksi ja luovutti 

 niistä puolet 3 ) seurakunnan papille („sulasta armosta", lisää- 

 vät tilintekiät tavallisesti). 



Mutta Kustaa Vaasa ei vielä tyytynyt täliänkään. V. 

 1556 kesäkuussa hän laatii melkein 5 painosivua pitkän kir- 



») V. A. N:o 6. 



2 ) J. M. Salenius: „Tietoja Tavisalmen eli Kuopion pitäjästä 

 vuosilta 1548—1626", siv. 27. Vertaa V. A. N:o 6452. 



*) Erityisenä poikkeuksena mainitaan, etta kuningas on vuodesta 

 1561 — 1565 antanut Mikkelin kirkkoheiTalle koJco papinveron. 



