76 



ruvettu asuttamaan. Viime mainittuna vuonna 7 p. helmi- 

 kuuta tuli Savonlinnan ja läänin ylimraäiseksi käskynhaltiaksi 

 edellisestä tunnettu Ktistaa Fincke (alkujaan Rankonen), joka 

 sitä ennen oli ollut pari vuotta käskynhaltian apulaisena 

 Viipurissa. Hän lienee ollut Savonlinnaan tullessaan alulla 

 neljättä kymmentä ja siis paraassa, voiraakkaimmassa iässään. 

 Ja täällä hän 15 vuoden kuluessa on suorittanutkin paraimman 

 työnsä ja ansainnut maamme sivistyshistoriassa merkillisen 

 sian. Hanen apulaisekseen määrättiin vuosiksi 1555 — 1557 

 Tuure Pietarinp. Bjelke. Edellisestä jo tunnemme, miten Fincke 

 nerokkaammin kun kukaan mim maamme käskynhaltioista 

 ajoi uutisasutuksen asiaa. Samaten ölen jo huomauttanut 

 siitä, etta Fincken asuttamispuuhia övat edistäneet toiselta 

 puolen Kustaa Vaasan alituiset muistutukset, toiselta savo- 

 laisten oma taipumus siirtymiseen. Mutta kumminkin täy- 

 tyy jälkimaailman tunnustaa, etta Fincke on tässä suhteessa 

 kunnolla täyttänyt tärkeän paikkansa ja siinähän on jo paljo 

 sanottu. Sitten, kun Bjelke tuli, övat nämä kaksi yhdessä uut- 

 terasti toimineet n. k. latokartanoitten aikaansaamiseksi ja 

 veronkannon ja veronmaksun järjestämiseksi ajanmukaisemmalle 

 kannalle, jonka kautta talollisten ryöstämistä koetettiin eh- 

 kästä. Bjelken toimia Savonlinnan läänin hoidossa ei ole 

 niinkään tunnettu, kun ne ansaitsisivat. Hän tosin ei taita- 

 nut suomenkieltä, niin kun Fincke, mutta hanen kirjeistään 

 kuninkaalle mielestäni näkee, etta hän on koettanut työsken- 

 nellä kansan eduksi ja etta hän on ollut hienompi jajalompi 

 luontonen kun Fincke. Eikä hänestä ole kuultu semmosia 

 törkeitä syytöksiä, kun Finckestä. Tästä näet sanotaan, etta 

 kun hän tuli käräjille, niin ei kukaan talonpoika voinut astua 

 tuomioistuimen eteen valittamaan kurjuuttaan, ennen kun hän 

 oli Finckelle hanen makuuhuoneesensa tuonut erinäisiä lahjoja, 

 ja sen kautta oli useimmilla käräjillä Fincken lahjoista nous- 



