77 



sut paljoa korkeampi kasa, kun K:n M:n sakko-osista. Sillä 

 talolliset, kun edeltäpäin sopivat Fincken kanssa käräjäjutut, 

 eivät siten tarvinneet maksaa mitään sakkorahoja kuninkaalle x ). 

 Tämä lahjojen ottaminen oli tosin siihen aikaan hyvinkin ta- 

 vallista, mutta ei se voi kumminkaan kokonaan puhdistaa 

 Finckeä. Minkälainen Fincke on ollut lääninsä alempia vir- 

 kamiehiä kohtaan, näemnie seuraavista esiraerkeistä. V. 1554 

 kirjottaa hän kuninkaalle, etta hän on pannut linnan torniin 

 erään linnan kirjurin, joka on kantauut muuatta veroa 19 

 markkaa 3 äyriä enemraän, kun hanen tileistään näkee 2 ). 

 Mutta asken mainitusta valituskirjasta näemme, etta toiset 

 linnan kirjurit övat samaan aikaan (1556) veronkannossa ot- 

 taneet kaikenlaisia pikkuveroja itselleen, eikä Fincke heitä 

 siitä ole rangaissut. 



Fincken jälkeen övat Eerikki Arvidinp. Stålann 1563 — 

 1566 ja Yrjö Maununp. 1567—1575 tehneet tiliä Savonlin- 

 nan läänistä. 



Tämä linnanvouti, joksi häntä tavallisesti siihen aikaan 

 niainittiin, vastaa monessa suhteessa meidän aikamme maa- 

 herroja eli kuvernöörejä. He olivat hallinnossa välittäjiä ku- 

 ninkaan keskusviraston ja lääninsä alhaisempien virkamiesten 

 ja veronkantajien välillä. Muuten lie edustivat kuningasta: 

 puhuivat kuninkaan puolesta asukkaitten kanssa uusista ve- 

 roista, lukivat heille kuninkaan julistuksia, keskustelivat hei- 

 dän kanssaan sotavarustuksista y. m. s. Käräjillä he samaten 

 istuivat muka lain valvojina kuninkaan puolesta. — Heidän 

 tuli tehdä tili kaikesta, mitä he kantoivat yli koko läänin ja 

 pitää läänin alempia virkamiehiä silmällä. Sitä paitse linnan 

 voudin tuli valvoa, etta lakia ja hallituksen käskyjä nouda- 

 tettiin. 



l ) V. A. „Allmänna Handlingar" e siv. 25 — 29. 

 a ) Arv. Handl. III, 208. 



