78 



Linnanvoutia arvossa lähimmät virkamiehet olivat n. ki 

 ratsu- eli maanvoudit. Näitä oli Savonlinnan läänissä vuoteen 

 1556 ainoastaan kaksi, joista toisen alueena oli Savilahden vouti- 

 kunta (= Visulahti, Pellosniemi ja Juva) ja toisen Pohjois- 

 Savon (Norrbotten) voutikunta (= Sääminki, Rantasalmi ja 

 Tavinsalmi). Kun tämän jälkeen hankittiin n. k. latokartano 

 eli kuninkaankartano joka nimismieskuntaan, nun kartanolle piti 

 olla vouti ja tämä samalla tuli nimismieskunnankin hoitajaksi. 

 Näin 6:teen voutikuntaan jaettuna lääni pysyi vuoteen 1561 

 saakka. Sillon lyötiin x ) kaksi nimismieskuntaa yhteen, nun 

 että vuodesta 1562 — 1571 on läänissä kolme voutikuntaa 

 (nim. Visulahti ja Pellosniemi, Juva ja Sääminki, Rantasalmi 

 ja Tavinsalmi). 



Näitten maan- eli ratsuvoutien päätehtävänä oli pääve- 

 ron, neljänneskuntaveron, sakkojen ja ylimääräisten verojen 

 sekä varemmin n. k. nimismies- ja neljännesmiesto/csan (katso 

 seur.) ja vuodesta 1556 papin- ynnä nimismiehen- neljännes- 

 miehen- ja kymmenesmiehen veron kantaminen ja näistä samalla 

 kun asumansa kartanon hoidosta tilin tekeminen. Ainakin 

 Uuden ajan alussa veroja ei kannettu voudin talolla eli 

 muussa vississä paikassa, vaan vouti matkusti neljä kertaa 

 vuodessa ympäri voutikuntaansa parinkymmenen hevosen 

 kanssa käräjäpaikoilla 2 ) keräämässä veroparseleita; tästä vir- 

 kanimi „ratsuvouti ;" sillon tuli nimismiesten ja neljännesmies- 

 ten kestitä häntä vissit päivät. — Vouti määräsi millon ja missä 

 veropäivätyöt olivat suoritettavat, minne ja millon kyyditykset 

 ja verojen kuljettamiset olivat tehtävät. . 



Näemme, että voudeilla oli tavattoman suuri valta, ja 



*) Kun. Eerikin tahdosta, Arv. Handl. X, 8. 



2 ) V:n 1539 selityksestä (V. A. N:o 1, siv. 42—54) saamme tie- 

 tää, että talvikäräjillä kannettiin vero turkikset, kesäkäräjillä hau'it ja 

 syyskäräjillä eläimiä, humaloita ja viljaa. 



